ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 949, 2018-02-06 14:08

חמד עמאר: צהרים טובים לכולם.

חמד עמאר: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

חמד עמאר: על סדר היום מעקב אחר תכנית החומש למגזר הדרוזי והצ'רקסי.

חמד עמאר: אני כבר קיימתי כמה דיונים בנושא וכוונתי לשמוע מספרים.

חמד עמאר: אני אשאל לגבי מספרים, היכן אנחנו מתקדמים והיכן אנחנו עדיין תקועים ויש חסמים.

חמד עמאר: אני לא רוצה להתחיל לשמוע סיפורים.

חמד עמאר: באתי לשמוע מספרים, כמה כסף הועבר, כמה כסף עדיין לא הועבר, איך אנחנו מתקדמים עם התכנית ואני אעבור משרד-משרד כי לפי התכנית זה המון כסף והשאלה כמה כסף עבר ובוצע לטובת התכנית וכמה כסף לא עבר.

חמד עמאר: אני רוצה להתחיל לפי החלטת הממשלה עליה עברתי יותר מפעם וכל פעם כשאני עובר עליה, אני אומר שאם הדברים האלה מיושמים, מצבנו במגזר הדרוזי היה צריך להיות הרבה יותר טוב.

חמד עמאר: השאלה אם הדברים האלה מיושמים או לא מיושמים.

חמד עמאר: אני אתחיל עם משרד החינוך.

חמד עמאר: תגבור פעילות חינוכית במשרד החינוך – צריכים להיות 180 מיליון שקלים לארבע שנים.

חמד עמאר: התכנית היא ארבע שנים.

חמד עמאר: לא תכנית חומש.

חמד עמאר: 2016, 2017, 2018 ו-2019.

חמד עמאר: יש במשרד החינוך תגבור פעילות חינוכית, 180 מיליון שקלים מתוכם אמורים לעבור 70 מיליון שקלים ממשרד החינוך, 110 מיליון שקלים ממשרד האוצר, ואני רוצה לראות כמה עבר ב-2016 לפי הטבלה שיש לי, כמה עבר ב-2017 ואיך אנחנו מתקדמים לכיוון 2018.

חמד עמאר: יש לי עוד תקציב בבינוי ותשתיות במשרד החינוך והתקציב מדבר על 80 מיליון שקלים ממשרד החינוך, 60 מיליון תקציב תוספתי ממשרד האוצר.

חמד עמאר: יש את מרכז נעורים.

חמד עמאר: אני לא יודע למי הוא שייך, למשרד הרווחה או למשרד החינוך.

חמד עמאר: מה שהפתיע אותי, לא ראיתי בתכנית שקל אחד לחינוך בלתי פורמלי.

חמד עמאר: לפי התכנית הין חינוך בלתי פורמלי.

<איה חיראדין: יש בתוך ה-27.5 מיליון השנתיים.

חמד עמאר: זה לא משנה.

חמד עמאר: כאחד שמכיר טוב מאוד את הנושא, בתכנית 922 של המגזר הלא יהודי, שם יש מנגנוני הקצאה ושם מקבלים את התקציב המשרדים.

חמד עמאר: אצל הדרוזים ובתכנית של הדרוזים אומרים לך שיש לך את התכנית הארבע שנתית אבל אני לא רואה שיש שקל שעובר לכל הגופים שהם בחינוך הבלתי פורמלי.

חמד עמאר: אני רוצה להתחיל בדברים הברורים של משרד החינוך ולדעת מה נעשה ב-2016, מה נעשה ב-2017 ואיך אנחנו מתכננים את 2018.

חמד עמאר: בבקשה.

<איה חיראדין: שלום לכולם.

<איה חיראדין: אני מנהלת אגף לחינוך דרוזי וצ'רקסי.

<איה חיראדין: יש לנו תכנית, כמו שאמר חבר הכנסת, של 27.5 מיליון שקלים בשנה לארבע שנים.

<איה חיראדין: התכנית הזאת כוללת גם סעיפים של חינוך בלתי פורמלי של 6.5 מיליון שקלים, תגבורים, העצמה, טיפולים פרה-רפואיים, מלגות לסטודנטים ועוד פריטים.

<איה חיראדין: יש לי את הביצוע של 2016.

<איה חיראדין: אגב, כל התקציב עבר.

<איה חיראדין: כל התקנות, גם ל-2017, כל התקציב בתקנות עבר.

חמד עמאר: ממתי הוא בתקנות?

<איה חיראדין: מספטמבר הוא בתקנות ויש התחלת ביצוע של 2017.

<איה חיראדין: 2016 סיימנו ויש דוחות ביצוע על כל הכסף בכל החלקים כולל רווחה חינוכית, חינוך בלתי פורמלי, יש לי פר רשות ופר בית ספר את כל הביצועים.

<איה חיראדין: אני מציינת לטובה שהכסף השנה עבר בזמן ויש דוחות ביצוע ל-2016 על כל הכסף.

חמד עמאר: ומה עם 2017?

חמד עמאר: איפה עומד התקציב?

<איה חיראדין: את 2017 עוד לא סיימנו כי זה פר שנת לימודים.

<איה חיראדין: אנחנו מסיימים באוגוסט.

חמד עמאר: את התקציב של 2017 אתם מסיימים באוגוסט?

<איה חיראדין: אבל מתוך ה-27.5 מיליון שקלים יש 6.5 מיליון שקלים לחינוך בלתי פורמלי שהוא מועבר בוועדת הקצבות לרשויות והן מכינות את התכניות.

<איה חיראדין: הפיקוח הרשותי של מינהל חברה ונוער מאשר את התכניות והתקציב מועבר להן פר דוחות ביצוע.

חמד עמאר: למה בחינוך בלתי פורמלי לא עבדתם לפי מנגנוני הקצאה במגזר הדרוזי כמו במגזר הערבי?

<איה חיראדין: זה מה שנמצא בהחלטת ממשלה.

חמד עמאר: זאת הרי המלצה שלכם, של משרד החינוך.

<תמי וייצמן: כשמדובר על התקציב במגזר הערבי, אנחנו מדברים על אתגרים, זה תקציב מאוד גדול.

<תמי וייצמן: זה תקציב של 130 מיליון שקלים והכול הוא לבלתי פורמלי.

<תמי וייצמן: כל ה-130 מיליון שקלים.

<תמי וייצמן: כאן כשאני מקבלת את ה-27.5 מיליון, זה גם לחינוך הפורמלי וגם לחינוך הבלתי פורמלי.

<תמי וייצמן: צריך להסתדר עם כל הסכומים בתוך התקציב הזה.

חמד עמאר: זה אומר שהתכנית של המגזר הדרוזי היא פחות טובה מהתכנית של המגזר הלא יהודי האחר.

<קריאה: כן.

חמד עמאר: והרבה פחות כסף.

<איה חיראדין: מבחינת כסף, זה מה שקבעה החלטת הממשלה.

<תמי וייצמן: אם אתה משווה את החינוך הבלתי פורמלי למגזר הערבי, אם שם יש 130 מיליון וכאן יש 6.5 מיליון, זה ברור.

חמד עמאר: זה ברור מאליו.

חמד עמאר: התכנית בנויה כך שב-2016, 2017, 2018 ו-2019.

חמד עמאר: היא לא מדברת על זה שבאוגוסט 2018 ייגמר התקציב של 2017.

<תמי וייצמן: לא.

<תמי וייצמן: אבל כיוון שאנחנו עובדים לפי שנת לימודים, משרד החינוך כך עובד בכל התחומים, וכיוון שאדוני יודע שהתקציב גם לא מגיע בזמן - - -

<ביאן קבלאן: זה לא נכון.

<ביאן קבלאן: אל תטעו את הוועדה.

<תמי וייצמן: אני לא מטעה.

<ביאן קבלאן: תגידי לו מתי קיבלת את הכסף מהאוצר.

<ביאן קבלאן: קיבלת אותו בדצמבר, אז תגידי לו שקיבלת אותו בדצמבר.

<ביאן קבלאן: מה כל פעם חוזרים על אותו דבר?

<תמי וייצמן: אבל אני רוצה לעשות הפרדה של שני דברים.

<תמי וייצמן: קודם כל, כמו שאתה יודע, משרד החינוך עובד לפי שנת לימודים.

<תמי וייצמן: אני לא יכולה לעבוד לפי שנת תקציב.

<תמי וייצמן: כך זה עובד.

<תמי וייצמן: נכון, יש לנו בעיה שהתקציב הוא לא בבסיס.

<תמי וייצמן: אם התקציב היה בבסיס, זה היה מאוד מקל עלינו.

חמד עמאר: אבל הייתה הצהרה של שר האוצר שהתקציב בבסיס.

<תמי וייצמן: הוא לא נתן לנו בבסיס.

<תמי וייצמן: אני רוצה להגיד לך של-2018 התקציב לא בבסיס.

<קריאה: אנחנו רוצים לעזור לכם, שיהיה בבסיס.

<תמי וייצמן: אני מאוד רוצה.

חמד עמאר: את בעצם מדברת על 27 מיליון.

<ביאן קבלאן: על התוספתי של האוצר.

<תמי וייצמן: 27.5 מיליון שקלים.

<תמי וייצמן: זה התוספתי של האוצר.

<ביאן קבלאן: ה-17.5 מיליון כבר נבלעו.

<ביאן קבלאן: נעלמו.

חמד עמאר: ביחד צריך להיות 17.5 מיליון שקלים.

<קריאה: 45.

חמד עמאר: 17.5 ו-27.5 מיליון, יוצא בערך 45 מיליון שקלים.

חמד עמאר: האם בשנת 2016 בוצע ב-45 מיליון שקלים במגזר הדרוזי?

<תמי וייצמן: כן.

<תמי וייצמן: אפילו יותר.

<קריאה: לא.

חמד עמאר: אני אתן לך אחר כך לדבר.

<איה חיראדין: הכסף התוספתי של 27.5 מיליון שקלים בוצע ויש דוחות ביצוע על כל שקל וכמה כל רשות קיבלה וכמה בוצע.

<ביאן קבלאן: התכנית הזו באה כתוספת לתקציבים הקיימים.

<ביאן קבלאן: משרד החינוך והאוצר עשו קומבינה שה-16.5 מתוך תקציב החינוך.

<ביאן קבלאן: החינוך, משרד החינוך, מה הוא אומר לך?

<ביאן קבלאן: אם יש לך יום חינוך ארוך, זה מהכסף הזה.

<ביאן קבלאן: יש לך מנהל מתנ"ס, זה מהכסף הזה.

<ביאן קבלאן: זה בדיוק חרטא.

<ביאן קבלאן: 17.5 מיליון וה-27.5 מיליון שקלים כל שנה מקבל אותם משרד החינוך בסוף השנה אבל עד שנראה אותם - אמצע השנה הבאה.

<ביאן קבלאן: אני אתן דוגמה פשוטה.

<ביאן קבלאן: תגבורים לבגרות לשנה.

<ביאן קבלאן: נגמרת שנת הלימודים של תלמידי כיתות י"ב והם לא קיבלו שעה.

<ביאן קבלאן: זאת בדיוק המשמעות.

חמד עמאר: בואו נעבור לסעיף השני, סעיף בינוי.

חמד עמאר: מי אמור לתת על הסעיף הזה.

<ביאן קבלאן: בינוי, אין לך בעיה.

<ביאן קבלאן: תמשיך.

<קריאה: בבינוי דווקא המשרד עובד יפה.

<ביאן קבלאן: עובד יפה מאוד.

חמד עמאר: אמרתי שאני רוצה לשמוע מספרים.

חמד עמאר: 2016 ו-2017 אמורים להיות 80 מיליון שקלים בבינוי.

חמד עמאר: האם הושקעו 80 מיליון שקלים בבינוי ב-2016 וב-2017?

<ביאן קבלאן: כן.

<ביאן קבלאן: בבינוי אין בעיה.

<ביאן קבלאן: הבעיה שלנו היא בפדגוגי.

חמד עמאר: אין מישהו שייתן לי נתונים מספריים, ולכן אני עובר לסעיף הבא.

חמד עמאר: מרכז נעורים.

<ביאן קבלאן: אתה צריך לדעת מה הבעיה של משרד החינוך.

חמד עמאר: אני אשמע אותך אחר כך.

חמד עמאר: קודם אני אשמע אותם.

חמד עמאר: מרכז נעורים.

חמד עמאר: מי אחראי על מרכז נעורים?

<מעין ספיבק: לגבי הסעיף הקודם.

<מעין ספיבק: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

<מעין ספיבק: אספתי נתונים לקראת ואני יודעת שהסעיף הזה תוקצב, גם בכסף התוספתי וגם בכסף של משרד החינוך.

חמד עמאר: את רוצה לומר לי לגבי כל הנושא של בית הספר, 80 מיליון שקלים הושקעו בבתי ספר במגזר הדרוזי בנושא של בינוי?

<מעין ספיבק: נכון לזמן זה תוקצבו 96 מיליון שקלים לנושא.

חמד עמאר: מי יכול לתת לי נתונים לגבי מרכז נעורים?

חמד עמאר: משרד האוצר, מעבירים 40 מיליון שקלים בארבע שנים.

חמד עמאר: בשנתיים, 2016 ו-2017, אמורים לעבור 20 מיליון שקלים.

חמד עמאר: מי יכול לתת לי את הנתונים על ה-20 מיליון שקלים האלה?

<מעין ספיבק: יש לי נתונים לגבי 2016.

<מעין ספיבק: לגבי 2017, חשוב לי לציין שאנחנו עושים מעקב כל חצי שנה על ההחלטה כך שיש נתונים מסוימים שאין לנו לגביהם נתונים מלאים.

<מעין ספיבק: לגבי שנת 2016, התקציב עבר במלואו.

<מעין ספיבק: לגבי שנת 2017, אין לי את הנתונים.

חמד עמאר: איזה משרד אחראי?

<מעין ספיבק: משרד ראש הממשלה בשותפות עם הג'וינט.

<קריאה: למי זה עבר?

<קריאה: ה-10 מיליון השנתיים.

<מעין ספיבק: אני בטח לא בקיאה ברמה הזאת.

חמד עמאר: זה כסף ציבורי.

<מעין ספיבק: מי שיודע את הפרטים, זה משרד ראש הממשלה, לאן בדיוק תוקצבו הכספים.

חמד עמאר: אבל התכנית כבר לא במשרד ראש הממשלה.

<מעין ספיבק: זה בשיתוף עם הג'וינט.

<ביאן קבלאן: אדוני היושב ראש, הכסף הזה עובר לגוף שמנהל את נעורים, כולו מתואם אתנו, אנחנו מאשרים לו תכניות עבודה.

<ביאן קבלאן: בסופו של דבר זה תקציב שלא עובר דרך הרשויות לפעילות.

<ביאן קבלאן: זו העובדה.

<ביאן קבלאן: כל מילה אחרת בתחום הזה היא לא נכונה.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע תגובה בקשר לנושא של משרד החינוך.

חמד עמאר: שמעתי שנושא תשתיות, אין שום בעיה, הועברו 90 ומשהו מיליון שקלים.

חמד עמאר: בנושא של תגבור פעילות חינוכית, שמעתי את נציגת משרד החינוך.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע נציג של הרשויות המקומיות.

<ביאן קבלאן: משרד החינוך נדרש מזה כשלוש שנים לתת דין וחשבון על חלוקת התקציב בחישוב כספי.

<ביאן קבלאן: אין שום נתון שאנחנו מנצלים את התקציב המגיע לנו, לא ה-27.5 מיליון שקלים ולא ה-17.5 מיליון שקלים.

<איה חיראדין: כל רשות מקבלת.

<ביאן קבלאן: סליחה, לא הפרעתי לך.

<ביאן קבלאן: את תמיד מספרת את זה.

<ביאן קבלאן: אני לא רוצה עכשיו לצעוק עליך.

חמד עמאר: ראש הרשות, אנחנו מדברים עם הוועדה.

חמד עמאר: אתי אתם מדברים.

<ביאן קבלאן: שהיא לא תפריע לי.

<קריאה: פקיד ממשלה לא יפריע לראש רשות.

חמד עמאר: אני מנהל את הדיון.

חמד עמאר: פקיד ממשלה, יש לו את כל הכבוד ואת כל הזכויות ואני צריך לקבל ממנו את הנתונים.

מופיד מרעי: אני מבקש שביאן יציג את עצמו.

מופיד מרעי: הוא גם בוועד בתוך פורום ראשי הרשויות שמתעסק בחינוך.

<ביאן קבלאן: אני ראש מועצת בית ג'אן.

<ביאן קבלאן: קדנציה שנייה.

<ביאן קבלאן: משרד החינוך, מאז אישור התכנית ועד היום, לא נתן דין וחשבון על כל התקציב המגיע לישובים הדרוזים.

<ביאן קבלאן: לפי בדיקה שלנו ובדיקה מקצועית, כל התקציבים שמועברים אלינו הם מהתקציב השוטף.

<ביאן קבלאן: אין הפרדה בין תקציב שוטף לתוספתי, כך שכל התקציב התוספתי המגיע לנו מהאוצר ומהחינוך, אין לנו שום מידע וכל "התכניות" שטענו שמתואם עם ראשי הרשויות, זה בכלל לא נכון.

<ביאן קבלאן: אני בוועדת חינוך של ראשי הרשויות, אני ו-והיב ישבנו עם השר, ישבנו עם המנכ"לית הקודמת, ישבנו עם המנכ"ל, ישבנו עם איה, ישבתי עם מנהלת המחוז ותמיד לחצנו לקבל דין וחשבון מלא על כל התקציב ועד עכשיו לא התקבל, כך שאין לנו שום מידע מה החלק שמנוצל לטובת הישובים שלנו.

חמד עמאר: בנושא הזה אני מבקש ממשרד החינוך לקבל לוועדה דוח מפורט.

<איה חיראדין: יש לנו.

חמד עמאר: יש לכם, אז עם כל הכבוד אנחנו רוצים לקבל אותו לוועדה.

חמד עמאר: אני מבקש להעביר לנו דוח מפורט על התקציב של 2016, מה הועבר, כמה הועבר וכמה הועבר לכל סעיף וסעיף.

חמד עמאר: לשנת 2017, לפחות חצי שנתית, דוח מפורט.

חמד עמאר: מה שאני מבין זה שמשרד החינוך מתנהל לפי רבעון.

חמד עמאר: אז לפחות הרבעון האחרון אין לכם, אבל לפני כן, תשעה חודשים יש לכם ואני מבקש לקבל את כל הפירוט על 2017, מה שיש לכם, ולהעביר את זה לוועדה בהקדם האפשרי.

חמד עמאר: אנחנו רוצים להמשיך בדיון הזה ומעניין אותי התקציב התוספתי.

<איה חיראדין: אדוני, אתה תקבל פירוט פר תכנית, פר ישוב.

חמד עמאר: פר ישוב, כמה הועבר וכל שקל שהועבר.

חמד עמאר: אני רוצה לעבור עכשיו למשרד הרווחה.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע ממשרד הרווחה על תשתיות.

חמד עמאר: רשום לי כאן בהיקף של 80 מיליון שקלים, 20 מיליון משרד הרווחה ו-60 מיליון שקלים תוספתי של משרד האוצר.

חמד עמאר: ב-2016 היה אמור לעבור סכום של 28 מיליון שקלים, ב-2017 סכום של 16 מיליון שקלים ואחרי כן כל שנה 16 מיליון שקלים, בשנת 2018 ו-2019.

חמד עמאר: זה בנושא של תשתיות.

חמד עמאר: תגבור שירות רווחה, 50 מיליון שקלים אמורים לעבור - 10 מיליון שקלים של משרד הרווחה ו-40 מיליון שקלים תוספתי.

חמד עמאר: היה צריך להיות 12.5 מיליון שקלים ב-2016, 12.5 מיליון שקלים ב-2017 וב-2018 אותו הדבר.

חמד עמאר: שיקום חברתי, 16 מיליון שקלים, 4 מיליון שקלים כל שנה.

חמד עמאר: אני רוצה על כל סעיף וסעיף להתחיל לקבל סקירה ואחרי כן אני אשמע את התגובה של נציג אחד מראשי הרשויות.

<גדי פולק: אני מנהל המחוז של משרד הרווחה.

<גדי פולק: יש כאן שני מסלולים.

<גדי פולק: יש כאן מסלול בינוי ש-ורוניקה תענה לך ולאחר מכן על המסלול השני של התכניות מעין תתייחס.

<ורוניקה מילר: סגנית מהנדס ראשי של משרד הרווחה.

<ורוניקה מילר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא עם כל הרשויות שחלקן מיוצגים כאן.

<ורוניקה מילר: בנושא בינוי, לזכותו של המהנדס הראשי שפרש לגמלאות, אברהם מונל, מי שמכיר אותו וכולם מכירים אותו, אנחנו היום נמצאים כמעט בסיום התכנית מבחינת רישום וחתימת חוזים עם הרשויות.

<ורוניקה מילר: מה זה אומר בדיוק במספרים.

<ורוניקה מילר: 53 מיליון שקלים כבר נרשמו ונחתמו חוזים עד סוף 2017.

<ורוניקה מילר: בסוף 2017 עוד חוזים בסך של 20 מיליון שקלים הועברו לרשויות ואנחנו מחכים כאשר רק שניים חזרו אלינו לחתימה.

<ורוניקה מילר: מבחינתנו 73 מיליון, יש כבר חוזים חתומים נכון להיום ואנחנו נמצאים בביצוע של הפרויקטים.

<ורוניקה מילר: יש שתי סוגיות עם שתי רשויות שאנחנו הולכים לסיים את זה בקרוב מאוד, בית ג'אן ועוספייה, ונקדם גם אותן.

<ורוניקה מילר: מאוד חשוב לציין שאנחנו ניכנס השנה לביצוע ופיקוח של הפרויקטים, כולנו יחד, ונקדם פרויקטים בביצוע בפועל.

חמד עמאר: זה אומר שה-80 מיליון שקלים, רק עכשיו אנחנו מתחילים בביצוע.

<ורוניקה מילר: לא.

<ורוניקה מילר: התחלנו בביצוע כבר בשנים קודמות ואנחנו מתקדמים בתשלומים בהמשך להתקדמות הפרויקט.

<ורוניקה מילר: כל אחד מגיש בהמשך להתקדמות ואנחנו בודקים, מפקחים על זה מבחינה פיזית, ומגיעים לשטח.

<ורוניקה מילר: אנחנו רגילים לעבוד.

חמד עמאר: אנחנו בחוזים ב-73 מיליון שקלים.

<ורוניקה מילר: כן.

חמד עמאר: יש עוד שבעה מיליון שקלים של שתי רשויות שלא חתמו.

<ורוניקה מילר: כן.

<ורוניקה מילר: בדיוק.

חמד עמאר: טוב מאוד.

חמד עמאר: בנושא שלך שירותי רווחה, יש לי כאן 50 מיליון שקלים, 12.5 מיליון שקלים אמורים לעבור כל שנה.

<מעין ארד לוז'יה: תקציבנית מחוז חיפה, משרד הרווחה.

<מעין ארד לוז'יה: אנחנו כבר משנת 2015 עובדים בשיתוף פעולה מלא מול ראשי הרשויות, מול המחלקות לשירותים חברתיים.

<מעין ארד לוז'יה: אנחנו תמיד מקדמים בברכה כל יוזמה שיש לרשויות להציע לנו בתחום של שירותי רווחה.

<מעין ארד לוז'יה: חשוב לציין שאנחנו מקצים את התקציב בשלבים מאוד מוקדמים של השנה ומאפשרים מראש לנצל את התקציבים ואף מרחיבים במהלך השנה את האפשרויות של הניצול מעבר לתכניות הקיימות, במידה שאנחנו רואים שהניצול לא מתקדם בהתאם לקצב הרצוי.

<מעין ארד לוז'יה: אפשר לומר שנכון לתכניות שהתחילו בפעילות כבר, אנחנו הגענו למעל ל-70 אחוזי ניצול של התקציב שלנו נכון ל-2017.

<מעין ארד לוז'יה: כל תקציב שלא מומש, כמובן ששמרנו אותו בהסכמים ואנחנו מתכוונים לממש אותו ולאפשר לרשויות לבצע כל פעילות נוספת בשנים הבאות, עד לתום ההחלטה.

חמד עמאר: זה אומר שאמורים להיות 25 מיליון שקלים שעברו עבור 2016 ו-2017, 70 אחוזים מהם כבר עברו.

<מעין ארד לוז'יה: בשנת 2017 אנחנו מימשנו 70 אחוזים מהפרויקטים שהחלו.

<מעין ארד לוז'יה: היה פרויקט מסוים שעדיין לא הגיע למימוש מלא.

<מעין ארד לוז'יה: אנחנו למדנו מה הסיבות ומה הקשיים שהיו בהפקה שלו, שינינו את אופן הפעולה ואופן ההתקשרות מול הרשויות ואנחנו מקווים שב-2018 הוא יגיע למימוש מלא.

חמד עמאר: ותכניות של 2018?

<מעין ארד לוז'יה: נכון.

<מעין ארד לוז'יה: אנחנו ממשיכים את כל התכניות שלנו של ה-12.5 מיליון שקלים לשנה.

<מעין ארד לוז'יה: אנחנו ממשיכים אותם בשוטף.

<מעין ארד לוז'יה: כל הכספים שלא מומשו על ידי הרשויות, אנחנו מאפשרים להם בשנה הזאת למשך השנתיים הקרובות לפתוח שירותים נוספים ואנחנו נציג להם את זה בתקופה הקרובה כאפשרות מימוש.

חמד עמאר: תודה.

<גדי פולק: ברצוני לציין עוד נקודה לגבי התהליך.

<גדי פולק: בתהליך הזה לא באנו כמשרד וכפינו תכניות על הרשויות אלא ישבנו אתן בצוותים משותפים והן הציפו את הצרכים שלהן בשיתוף אתנו.

<גדי פולק: לא בא המשרד ואמר תעשו 1, 2, 3.

<גדי פולק: לדעתי התהליך הזה היה מאוד מיוחד וראשי הרשויות יכולים להעיד על כך.

חמד עמאר: נושא של שיקום חברתי, 16 מיליון שקלים.

<מעין ארד לוז'יה: זה לא אנחנו.

<מעין ארד לוז'יה: זה משרד העבודה.

<גדי פולק: המשרד שלנו אוחד, עבודה ורווחה, אבל אני כרגע מנהל המחוז של משרד הרווחה.

<גדי פולק: לדעתי זה תקציב של משרד העבודה.

חמד עמאר: נושא של שיקום חברתי הוא אצלכם?

<קריאה: לא.

<קריאה: משרד הבינוי.

חמד עמאר: אבל זה נמצא בתקציב משרד הרווחה.

חמד עמאר: 16 מיליון שקלים, שיקום חברתי.

<קריאה: זה משרד הבינוי והשיכון.

חמד עמאר: נכון.

חמד עמאר: זה משרד הבינוי והשיכון.

חמד עמאר: אחר כך נעבור למשרד הבינוי והשיכון.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע נציג של ראשי הרשויות בקשר למשרד הרווחה שיאמר לנו היכן אנחנו עומדים.

<והיב חביש: ראש מועצת ירכא.

<והיב חביש: מכיוון שתמיד מתלוננים על אי העברת תקציבים, יש כאן לומר שאברהם מונל שבימים אלה יצא לפנסיה, נאחל לו הצלחה והרבה בריאות, אם כל משרדי הממשלה היו עובדים כמו שעבד אברהם מונל, אני חושב שלא היינו יושבים כאן בישיבה הזאת.

<והיב חביש: אברהם מונל, מה שהוא עשה, בהתאם לתכנית, לקח את כל הכסף של הבינוי, הרשאה להתחייב, חילק אותה לכל המועצות על פי הצרכים ומהיום הראשון הוציא הרשאות והסכמים לכל הסכום לארבע שנים קדימה.

<והיב חביש: לגבי התכניות שמופעלות, יש לומר שחלק מהתכניות הן ללא מצ'ינג.

<ורוניקה מילר: הכול ללא מצ'ינג.

<והיב חביש: היה עיכוב קטן מהאוצר בהעברת הכסף למשרד הרווחה, למשרד הרווחה הייתה בעיה של החלפת מנכ"ל בתקופה מסוימת, אבל כפי שהחבר'ה אמרו, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא.

<והיב חביש: למרות הקשיים אנחנו מצליחים.

חמד עמאר: זה היה בבסיס התקציב?

<והיב חביש: כן.

<מעין ארד לוז'יה: התוספתי לא נמצא בבסיס.

<והיב חביש: לא.

<והיב חביש: לא בבסיס.

חמד עמאר: ואתם לקחתם על עצמכם והתקדמתם לפי התכנית.

<מעין ארד לוז'יה: עד היום הצלחנו להתקדם כמו שמתוכנן.

<מעין ארד לוז'יה: לא היו בעיות ועיכובים.

<מעין ארד לוז'יה: הייתה לנו באמת בעיה בשנת 2016 שראש המועצה מדבר עליה, אבל התקדמנו ועברנו את זה ופתרנו אותה.

<והיב חביש: ייאמר לזכותם שכל כסף שלא נוצל, הם שומרים אותו בתחילת שנה לתחילת שנה הבאה ורואים את התוצאות.

<והיב חביש: נאחל הצלחה לוורוניקה.

מופיד מרעי: אני אוסיף משפט אחד לגבי הרווחה.

מופיד מרעי: כל מה שנאמר כאן, זה נכון.

מופיד מרעי: מונל עשה ואנחנו גם ידענו לכבד אותו גם בפרידה מכובדת והלוואי שבאמת כולם היו עובדים ומתנהלים כמו האיש הזה.

מופיד מרעי: בנושא התכניות האחרות, משרד הרווחה בסך הכול מתנהל בסדר.

מופיד מרעי: יש בעיה אחת שאני חושב שהיא צריכה לעלות כאן.

מופיד מרעי: כדי לבלום מיזוג של ההכוון התעסוקתי עם המגזר הערבי, כלומר, יש לנו מרכזי הכוון תעסוקתי שהם כפופים למשרד הרווחה - - -

<מעין ארד לוז'יה: עבודה.

<מעין ארד לוז'יה: לא רווחה.

מופיד מרעי: הייתה כוונה לאחד בין ההכוון התעסוקתי במגזר הדרוזי למגזר הערבי.

מופיד מרעי: אנחנו התנגדנו.

מופיד מרעי: אני הוצאתי מסמך בשם כל חבריי ראשי הרשויות נגד המהלך הזה.

מופיד מרעי: הייתי אצל השר כדי לבדוק את הנושא הזה ואני מבקש שגם הנושא הזה יעלה כאן וגם הוא יהיה בפרוטוקול.

מופיד מרעי: לעצור כל דבר כזה.

מופיד מרעי: אני לא חושב ולא צריך שיהיה מעסיק שבא מאום אל פאחם, לחורפיש או לירכא כדי לאתר אנשים לתעסוקה אצלו.

חמד עמאר: אני מסתכל על זה בצורה אחרת.

חמד עמאר: הצרכים של הבחור הדרוזי שהוא בגיל 21 אחרי צבא, נכנס לשוק, יש הבדל בינו לבין בחור בן 18 שהולך ללמוד או הולך לחפש עבודה.

חמד עמאר: לכן בדבר הזה צריך להיות הפרדה.

חמד עמאר: כמו שאתה לא יכול להביא בחור יהודי ולומר לו שאחרי שהוא עושה צבא, הוא צריך ללכת עם בחור בן 18.

חמד עמאר: דווקא בנושא הזה היה עכשיו לי ויכוח מר עם רשות הכבאות שאמרה שהם מתחילים לקלוט בגיל 18.

חמד עמאר: אמרתי לו שבזה הוא חוסם את אותו בחור שהולך לעשות צבא ובגיל 21 ניגש אליו לכבאות ואיך הוא מאפשר להיקלט בגיל 18?

חמד עמאר: לכן הנושא הזה, כשנגיע למשרד העבודה, אני אתן לך להשלים.

<אימאן טרביה אלקאסם: אנחנו זרוע עבודה תחת משרד העבודה והרווחה.

חמד עמאר: משרד הרווחה אצלך בנושא הזה?

<אימאן טרביה אלקאסם: כן.

חמד עמאר: תתייחסי.

<אימאן טרביה אלקאסם: צהרים טובים.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אסביר את הטייטל.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני מרכזת בכירה תעסוקת אוכלוסייה לא יהודית במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

<אימאן טרביה אלקאסם: אנחנו התפצלנו ממשרד הכלכלה בהחלטת ממשלה ואנחנו נקראים היום זרוע העבודה תחת משרד העבודה והרווחה.

<אימאן טרביה אלקאסם: בהיבט התקציבי כבוד יושב ראש הוועדה, אנחנו נתבקשנו להציג ניצול תקציבי.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני רק אומר שאנחמו מנהלים את תכנית מרכזי ריאן, מרכזי הכוון תעסוקתי.

<אימאן טרביה אלקאסם: לימיני יושב אחסן הנו, מנהל התכנית לכלל החברה הדרוזית והצ'רקסית.

<אימאן טרביה אלקאסם: בשנת 2017, מתוקף החלטת הממשלה 959 הקצינו שמונה מיליון שקלים.

<אימאן טרביה אלקאסם: בפועל נוצלו 9.7 מיליון שקלים לפי הצרכים שעלו.

<אימאן טרביה אלקאסם: זה בהיבט התקציבי.

חמד עמאר: כמה נוצל?

<אימאן טרביה אלקאסם: 9.7 מיליון שקלים.

<אימאן טרביה אלקאסם: הפער נוצל ממקורות המשרד.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אומר שסיימנו את הפריסה לגבי מרכזי הכוון שמשרתים את רוב הישובים הדרוזים בצפון, בגליל ובכרמל.

<אימאן טרביה אלקאסם: סיימנו את הפריסה ופתחנו את המרכז הרביעי שהיה בכסרא בסוף שנה שעברה.

חמד עמאר: מה ההצלחה שלכם?

חמד עמאר: אתם יכולים לתת לי נתון על ההצלחה שלכם?

<אימאן טרביה אלקאסם: כן.

<אימאן טרביה אלקאסם: הצגת הנתונים בפילוח מגזרי, כולל השמות, מספר משתתפים, השמות בדגש על נשים.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אשמח מאוד אם נציג תכנית מרכזי ריאן יציג את הנתונים.

<קריאה: בסך הכול התכנית טובה, נותנת מענה.

חמד עמאר: אני רוצה את היישום.

חמד עמאר: כמה אנשים דרך מרכז ריאן נכנסו לעבודה ב-2016 וב-2017.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני רק אגיד שאנחנו עובדים על פי יעדי ממשלה אותם קבעה הממשלה לפי דוח אפשטייין להכנסת נשים ערביות וגברים חרדים לשוק העבודה וגם החברה הדרוזית עובדת על פי יעדי הממשלה.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אומר שבאמרה ממשלתית אנחנו שמנו דגש על שילובן של הנשים הדרוזיות בשוק העבודה.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני חושבת שיש כאן גם מקפצה ברמת ההכשרות המקצועיות.

<אימאן טרביה אלקאסם: היום יש יותר הכשרות טכנולוגיות, יש ממשקים עם משרד הביטחון, עם היחידה לחיילים משוחררים ואת כל השאר אחסן יציג.

<אחסן הנו: מבחינת מספר משתתפים.

<אחסן הנו: ב-2016 קלטנו 1,812 משתתפים, מחפשי עבודה, מתוכם 1,049 נשים ו-763 גברים.

<אחסן הנו: עשינו 1,647 השמות.

<אחסן הנו: השמות, אלה אנשים ששילבנו בשוק העבודה.

<אחסן הנו: 871 השמות לנשים ו-776 השמות לגברים.

<אחסן הנו: ב-2017 עשינו 2,496 משתתפים חדשים.

<אחסן הנו: אנחנו מטפלים במשתתפים שנה וחצי ואחרי שנה וחצי, מי שמסיים את השנה וחצי, אנחנו גורעים אותו מהתכנית ולכן אני מדבר על משתתפים חדשים כל שנה.

<אחסן הנו: כל שנה אנחנו מטפלים בחצי משנה קודמת ומצרפים עוד 2,496 משתתפים ב-2017, מתוכם 1,550 נשים ו-946 גברים.

<אחסן הנו: 1,459 השמות כאשר היעד השנתי בשנת 2017 היה 2,150, יעד של משרד העבודה.

<אחסן הנו: אנחנו עוברים אותו כל שנה.

<אחסן הנו: זאת תכנית שעובדת בצורה מאוד מקצועית.

<אחסן הנו: אני רואה את התקציב השנתי, מאשר אותו, אין שקל שיוצא מהתכנית בלי שאני מכיר ויודע.

<אחסן הנו: זאת תכנית שעובדת טוב מאוד בשטח.

<אחסן הנו: אנחנו מרושתים עם רכזים בכל הכפרים ועובדים עם מערכת ממחושבת.

<אחסן הנו: כל שיחת טלפון למשתתף מתועדת.

<אחסן הנו: אלה מספרים שכל אחד יכול לראות.

חמד עמאר: זה אומר מעל 2,000 אנשים הושמו בעבודה.

<אחסן הנו: התכנית התחילה ב-2013.

חמד עמאר: אני מדבר על 2016 ו-2017.

<אחסן הנו: בשנת 2016 – 1,812 משתתפים.

<אחסן הנו: בשנת 2017 – 2,496.

חמד עמאר: כמה מתוכם נכנסו לעבודה?

<אחסן הנו: בשנת 2016 – 1,647.

<אחסן הנו: בשנת 2017 – 1,459.

<אחסן הנו: אנחנו עומדים על 60 אחוזים השמה מכלל המשתתפים שמגיעים אלינו.

חמד עמאר: מתוך ה-3,000 אנשים, בעזרתכם התחיל לעבוד.

<אחסן הנו: נכון.

חמד עמאר: זו הצלחה חסרת תקדים.

חמד עמאר: אם הנתונים מדויקים, אתם עשיתם עבודה מעולה.

חמד עמאר: אני אומר את זה לשבח.

מופיד מרעי: לפחות ידענו שלא לשלב אותם ם המגזר הערבי.

חמד עמאר: זה אומר מה שראשי הרשויות ביקשו, היכן אנחנו עומדים בשילוב עם המגזר הערבי.

חמד עמאר: הייתי רוצה לשלב את המגזר הדרוזי עם המגזר הערבי בתקציב.

חמד עמאר: שייתנו לו אותו תקציב.

<אימאן טרביה אלקאסם: לגבי ההערה של ידידנו מופיד מרעי.

<אימאן טרביה אלקאסם: כן הייתי בישיבה שהתקיימה במעמד השר.

<אימאן טרביה אלקאסם: טרם נתקבלה תשובה בעניין הזה.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני חייבת להגיד שיש כאן סוגיות מכרזיות שאני נמנעת מלדון בהן במעמד השולחן הזה.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אשמח אם יתקיימו ישיבות המשך במעמד הדרג היותר גבוה ממני.

<אימאן טרביה אלקאסם: בינתיים זה הסטטוס, כבוד היושב ראש.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אני רוצה לעבור לנושא הבא, עיר ללא אלימות.

חמד עמאר: מי נציג עיר ללא אלימות?

חמד עמאר: יש לך תקציב של 22.5 מיליון שקלים.

חמד עמאר: 9.5 מיליון שקלים ממשרד לביטחון פנים, 13 מיליון שקלים תוספתי, יש לנו טבלה כאן לפיה אמור לעבור ב-2016 סכום של קרוב ל-6,1 מיליון שקלים.

חמד עמאר: 17,4 מיליון שקלים.

חמד עמאר: ביחד 10,2 מיליון שקלים.

חמד עמאר: איפה אנחנו עומדים ואיך אנחנו מתקדמים בתכנית?

<יניב רייזנר: קודם כל, הרחבנו את הפעילות משבעה ל-16 ישובים.

<יניב רייזנר: כיום עיר ללא אלימות עובדת ב-16 ישובים.

<יניב רייזנר: לגבי הניצול התקציבי, הוא כמעט מלא.

חמד עמאר: עיר ללא אלימות נמצאת היום בכל הישובים הדרוזים?

<יניב רייזנר: כן.

<נביה אסעד: אני רוצה לחזק את דבריו.

<נביה אסעד: אמת.

<נביה אסעד: בעניין עיר ללא אלימות, התקציבים מגיעים בזמן וכל מה שנדרש מאתנו מהמשרד, מצלמות הרכבנו בישוב שלנו, וכל התקציב שהתבקש, שולם.

חמד עמאר: אני מדבר על כלל הישובים.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע על כלל הישובים.

<והיב חביש: אני אתייחס בכללי.

<והיב חביש: אין ספק שהפרויקט הוא פרויקט חשוב, נחוץ לנו ובאמת עבודה טובה.

<והיב חביש: אבל מנגנון חלוקת הכסף – וסלח לי על הביטוי – הוא לא מנגנון.

<והיב חביש: למה?

<והיב חביש: אתה לא יכול לתת לישוב בגודל של מרר עם 23 אלף תושבים ולישוב כמו למשל סאג'ור עם 3,000, 4,000 תושבים, אותו גודל תקציב.

<והיב חביש: אם אתה מדבר על מצלמות, במרר יש אלף ואחד רחובות ובסאג'ור יש שלושה רחובות.

<והיב חביש: לא יכול להיות שחלוקת התקציב תהיה אותו דבר.

<והיב חביש: אחד יש לו יותר מדי מצלמות ולשני חסרות מצלמות.

<והיב חביש: המנגנון הזה לא יכול לעבוד בצורה הזאת.

<קריאה: מי אמור להיות אחראי על החלוקה הזאת?

<והיב חביש: המשרד לביטחון פנים.

<יניב רייזנר: אני אשמח להעביר את זה הלאה.

<והיב חביש: אני לא נגד שייתנו לסאג'ור שהוא ישוב קטן אבל אתה נותן למישהו יותר ממה שהוא צריך ומי שצריך, לא מקבל.

חמד עמאר: אתה יכול להתייחס לנושא הזה?

חמד עמאר: ראש הרשות המקומית ירכא טוען שהחלוקה אצלכם לא לפי גודל ישוב.

חמד עמאר: לא יכול להיות מצב, הוא אומר, שישוב כמו מרר עם 23 אלף תושבים יקבל כמו שמקבל סאג'ור, ישוב עם 3,000 תושבים.

<קריאה: החלוקה צריכה להיות פר תושב.

<והיב חביש: לעבות במצלמות, זה על פי גודל ישוב.

<והיב חביש: לי בירכא יש שבע כניסות, מה אני אעשה עם זה?

<והיב חביש: שמתי אחד כן, אחד לא.

חמד עמאר: אני יכול לקבל התייחסות לנושא?

<יניב רייזנר: כן.

<יניב רייזנר: ברור.

<יניב רייזנר: הכוונה היא רק לגבי המצלמות.

<והיב חביש: כן.

<והיב חביש: בעיקר.

<יניב רייזנר: אני אעביר את זה מסודר ונעביר תשובה.

<קריאה: מדובר כאן על התשתיות של המתח הנמוך.

<קריאה: של המצלמות והמערכות הנוספות.

חמד עמאר: רוב הישובים הדרוזים מרושתים במצלמות?

<יניב רייזנר: אין לי את הנתון הזה כאן.

<יניב רייזנר: אני אשמח להעביר אותו.

<קריאה: יש לי אינדיקציה בגדול.

<קריאה: במקרה הזה הסנדלר הולך יחף.

חמד עמאר: ראשי הרשויות, אני מבקש בפעם הבאה להגיע עם נתונים.

חמד עמאר: כמו שאני יושב כאן מול טבלאות, שגם לראשי הרשויות יהיו טבלאות מסודרות מול משרדי הממשלה.

חמד עמאר: לא רק לבוא בטענות ולהגיד שלא העברת וכולי אלא כמה הועבר בדיוק ומה הטענה שלכם מול הטענה שלהם.

חמד עמאר: אז אנחנו יכולים להתקדם ולהיות במעקב יותר ספציפי על הנושא של התקציב.

מופיד מרעי: אדוני היושב ראש, מאחר וזה מופנה אלי, לנו יש מעקב כזה.

מופיד מרעי: ראשי הרשויות, פורום ראשי הרשויות, היה לפני חודש, פחות מחודש, בהשתלמות של ראשי הרשויות בים המלח והוצג לנו - - -

חמד עמאר: לא.

חמד עמאר: אני לא רוצה שיציגו לכם.

חמד עמאר: אני רוצה לראות אצלכם את הנתונים שלכם מול הנתונים שלהם.

חמד עמאר: לא רק נתונים שלהם שאתם אומרים שזה מה שהוצג לכם.

חמד עמאר: לא.

חמד עמאר: אני רוצה את הנתונים שלכם.

מופיד מרעי: לא השלמתי את המשפט.

מופיד מרעי: בכנס שלנו שאנחנו עשינו ככנס פנימי לתכנית החומש, ואתה יודע, יש מינהלת.

מופיד מרעי: מה שנשאר מהמינהלת זה רק מג'יד שאני לא רואה אותו כאן.

<יניב רייזנר: הוא לא כאן.

<יניב רייזנר: אני המחליף שלו להיום.

מופיד מרעי: כלומר, נשאר רק מנהל תחום.

מופיד מרעי: כולם פקידים.

מופיד מרעי: כל המינהלת הזו שצריכה לטפל בתכנית החומש.

מופיד מרעי: ישבנו עם השר לפיתוח אזורי, עם צחי הנגבי, יחד עם המנכ"ל - - -

חמד עמאר: עדיין אין יושב ראש למינהלת?

מופיד מרעי: לא.

מופיד מרעי: עדיין לא.

מופיד מרעי: אני לא רוצה לסכם את הדברים אבל אחר כך אני אומר מה כואב לנו.

מופיד מרעי: בסופו של דבר יש לנו נתונים, אנחנו יודעים.

מופיד מרעי: לכל ראש רשות יש את המצגת היכן כל אחד עומד.

מופיד מרעי: אני אומר את זה כאן כי אני מרכז הכול.

מופיד מרעי: אין לנו בעיה כראשי רשויות לעמוד ולהציג לכל משרדי הממשלה מה הם עשו בתחום שלהם.

מופיד מרעי: אני חושב שאיך שאתה מנהל את זה, זה נכון וכל הכבוד.

מופיד מרעי: הם צריכים לתת את האינדיקציה היכן עומדים.

מופיד מרעי: אם יש תוספת, מה להוסיף וכך לקדם את זה.

<והיב חביש: המשרד לביטחון פנים אחראי על מה שנקרא הדרכה בסמים ובדברים האלה.

<והיב חביש: גם שם לא לפי קריטריונים.

<והיב חביש: נותנים לישוב הכי קטן ולישובים הגדולים.

<והיב חביש: ישוב עם 16 אלף תושבים, אנחנו כבר שנה שלישית מבקשים.

<והיב חביש: כל פעם אני רואה שעולה עוד ישוב ועוד ישוב.

<והיב חביש: אז חלק מהאוכלוסייה כן וחלק לא?

<והיב חביש: בישוב שפרעם כן וירכא לא? אני לא מבין את ההיגיון הזה.

חמד עמאר: אין לנו קריטריונים ברורים מי מקבל ומה מקבל?

<והיב חביש: לא.

<והיב חביש: לא רכז ולא פעילות.

חמד עמאר: איזה קריטריונים כדי לקבל רכז לפעילות?

מופיד מרעי: אני אענה.

מופיד מרעי: חברים, בנושא עיר ללא אלימות יש שני חלקים של התקציב.

מופיד מרעי: האחד הוא לתשתיות.

<והיב חביש: לא.

<והיב חביש: זה למשרד שלכם.

<והיב חביש: זה לא זה.

מופיד מרעי: זה נכון מה שוהיב אמר.

מופיד מרעי: ההקצבה צריכה להיות בהתאם לגודל הישוב.

מופיד מרעי: אתן לכם דוגמה.

מופיד מרעי: לא לכולם יש מוקד.

מופיד מרעי: לחורפיש לדוגמה, מאחר ואנחנו ישוב ספר, יש מוקד חירום מוכן גם לחירום והוא חלק מעיר ללא אלימות.

חמד עמאר: כן, אבל הוא לא מתקציב עיר ללא אלימות.

חמד עמאר: זה משהו אחר.

מופיד מרעי: אני אומר שמה שנאמר כאן, התקציב לעיר ללא אלימות הוא תוקצב בצורה אחידה.

מופיד מרעי: חורפיש מקבלת בדיוק כמו ירכא למרות שהנתונים בשטח הם שונים.

מופיד מרעי: זה צריך להשתנות.

מופיד מרעי: התקציב שני לעיר ללא אלימות, זה הדרכות.

מופיד מרעי: כלומר, מרכז, מדריכים, מנהל עיר ללא אלימות והעבודה או הפעילות של המדריכים בהתאם למכרזים כמובן שיוצאים.

מופיד מרעי: תשתיות, זה רק בשנה הראשונה.

מופיד מרעי: הדרכות, זה פר שנה וזה מתקדם.

מופיד מרעי: יכול להיות – ובטוח זה יהיה – שעיר או ישוב גדול כמו ירכא יצטרך יותר מדריכים מאשר חורפיש או סאג'ור שהם ישובים יותר קטנים.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: אני רוצה לעבור למשרד התרבות והספורט.

חמד עמאר: אין כאן נציג.

<קריאה: שם שום דבר לא פותח.

<קריאה: התכנית – אפס.

חמד עמאר: במשרד התרבות והספורט, אמורים להיות 30 מיליון שקלים.

חמד עמאר: מתוכם 15 מיליון שקלים צריך לתת משרד התרבות, 15 מיליון שקלים משרד האוצר.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע ממשרד האוצר האם 3.5 מיליון שקלים כל משרד צריך להעביר כל שנה והאם משרד האוצר העביר 7 מיליון שקלים למשרד התרבות ב-2016 וב-2017.

<מעין ספיבק: התשובה היא כן.

<מעין ספיבק: המשרד העביר.

חמד עמאר: יש מעקב של המשרד.

<מעין ספיבק: אין לנו תשובה לגבי הביצוע של המשרד.

<מעין ספיבק: הסעיף תוקצב.

חמד עמאר: הסעיף תוקצב והכסף הועבר למשרד התרבות.

<מעין ספיבק: הכסף הועבר למשרד התרבות.

חמד עמאר: כמה כסף הועבר אליכם ממשרד התרבות והספורט?

<ביאן קבלאן: חוץ מהשוטף, כל הכסף התוספתי, משרד/אוצר – לא עבר שקל אחד.

חמד עמאר: תקציב תוספתי היא 7 מיליון שקלים בשנתיים.

<ביאן קבלאן: מתחילת התכנית עד היום לא הועבר שקל.

<ביאן קבלאן: הטענה נגד האוצר שלא העביר להם את הכסף.

<ביאן קבלאן: עכשיו לך תדע למי להאמין.

חמד עמאר: אני מאמין למי שנמצא כאן.

חמד עמאר: לכן אני מאמין לאוצר שנמצא כאן.

<ביאן קבלאן: נשלחו מכתבים, גם התקיימו ישיבות עם השרה ועם המנכ"ל ויש פניות גם של ראשי רשויות.

<ביאן קבלאן: כל הישיבות וכל ההבטחות, כלום.

חמד עמאר: אתה מזכיר לי את הנחת אבן הפינה למרכז המורשת הדרוזית בינוח.

<ביאן קבלאן: זה לא קשור.

חמד עמאר: כשהשרה עלתה לדבר, אמרה שעכשיו תלכו לאוצר עכשיו לדאוג שיהיה תקציב.

חמד עמאר: האם אני צריך ללכת לאוצר לדאוג שיהיה תקציב כשאני מניח אבן פינה?

חמד עמאר: מניחים אבן פינה אחרי שיש תקציב.

<קריאה: היא קיבלה את התמונה.

<קריאה: זה מה שהיא צריכה.

<ביאן אלקאסם: מינהלת הדרוזים.

<ביאן אלקאסם: בקשר למשרד התרבות.

<ביאן אלקאסם: לפי הדיווחים שאנחנו קיבלנו היו אמורים להעביר 15 מיליון שקלים בשנתיים האחרונות, 2016 ו-2017, אבל הם לא הועברו.

<ביאן אלקאסם: התנאי של אגף התקציבים היה להכין נול הקצאה עדכני.

<ביאן אלקאסם: הנוהל אושר בנובמבר 2017 אבל עדיין לא בוצע הסכום והכסף לא הועבר.

חמד עמאר: אתה רוצה להגיד לי שב-2016 ו-2017 לא עשינו נהלים ולא עשינו כלום?

<ביאן אלקאסם: הם התנו את העברת הכסף בנוהל.

חמד עמאר: לקח שנתיים להכין נוהל.

<ביאן אלקאסם: כן.

<ביאן אלקאסם: בנובמבר 2017.

חמד עמאר: אומרים שאגף התקציבים לא העביר את הכסף.

<ביאן אלקאסם: לפי הדיווחים שאנחנו קיבלנו, הכסף לא הועבר.

<קריאה: לכתוב נוהל לוקח שנתיים?

<ביאן אלקאסם: זה לא אנחנו כתבנו.

<קריאה: זה בין משרד האוצר למשרד התרבות.

<ביאן קבלאן: בנושא משרד התרבות.

<ביאן קבלאן: נכון מה שאמרו חבריי ראשי הרשויות.

<ביאן קבלאן: אני אשתף אתכם כי ראשי הרשויות שמעו אותי.

<ביאן קבלאן: אני מכיר את השרה מהמערכת הצבאית ואמרתי לה שאני לא יודע אם לקרוא לה אחותי או גברתי השרה.

<ביאן קבלאן: ביקשתי ממנה שתשווה אותנו במשרד התרבות לערבים.

<ביאן קבלאן: המגזר הערבי תוגבר בפעילות של משרד התרבות במיליונים.

<ביאן קבלאן: אנחנו ביקשנו, ויעידו כאן חבריי, שתשווה אותנו לערבים.

<ביאן קבלאן: נכון, התעצבנה, מה פתאום, מגיע לכם, לא מגיע לכם, אמרה שתתגבר אותנו מארבעה מיליון לעשרה מיליון.

<ביאן קבלאן: היה או לא היה חבריי?

<ביאן קבלאן: היה.

<ביאן קבלאן: בפועל, אדוני היושב ראש, לא קיבלנו כלום ממשרד התרבות.

<ביאן קבלאן: התקציבים לא עוברים והדברים נתקעים.

<ביאן קבלאן: יש שם סחבת.

<ביאן קבלאן: אני אגיד לך שלא מעניין אותנו אם יש נהלים, עובדה שיש משרדים אחרים שזה מתקדם.

<ביאן קבלאן: בהם אין בירוקרטיה וכאן יש?

<ביאן קבלאן: זה לא אישי נגד השרה.

<ביאן קבלאן: עובדתית במשרד הזה אנחנו לא מקבלים.

<מעין ספיבק: אדוני היושב ראש, הסתכלתי על הסעיף עליו מדובר וכתוב שם שמי שאמורים לגבש את התכנית זה משרד התרבות והספורט בתיאום עם משרד ראש הממשלה.

<מעין ספיבק: כך שאגף התקציבים במשרד האוצר לא היה אמור להיות חלק בגיבוש הקריטריונים.

<קריאה: אבל הנוהל כבר גובש.

חמד עמאר: לנו כוועדה חשוב לראות אם התקציב ואם החלטת הממשלה מתבצעת או לא מתבצעת.

חמד עמאר: זה תפקידנו כחברי כנסת לפקח על פעילות הממשלה.

חמד עמאר: לכן אנחנו כאן רואים שהנושא הזה נפל בין הכיסאות או הופל בין הכיסאות והכסף לא הועבר.

חמד עמאר: מי אשם, אנחנו לא באנו לחפש אשמים אלא באנו לקדם תכנית ואני רוצה לראות את זה.

חמד עמאר: אם בנובמבר מאשרים את הקריטריונים אחרי שסיימנו את 2016 ו-2017 ואז ב-2018 נתחיל לגלגל ובסופו של דבר משרד התרבות לא יעביר שקל אחד, אבל מי שנכנס לעומק לתוך התכנית רואה שמוסיפים עוד סעיף כאן, רואים עוד 15 מיליון שקלים מתחבאים שם ועוד 16 מיליון שקלים מתחבאים שם ואכן הסכום הוא גדול אבל בביצוע, כשאתה בא לבדוק, לפחות חצי מהכסף נעלם בתוך הסעיפים.

חמד עמאר: אני אומר לכם שמשרד התרבות, יש לו עוד 15 מיליון שקלים שמתחבאים בסעיף אחר.

חמד עמאר: העצמת התרבות במגזר הדרוזי, 15 מיליון שקלים.

חמד עמאר: אני רוצה לשאול את ראשי הרשויות האם היו 15 מיליון שקלים להעצמת התרבות במגזר הדרוזי?

חמד עמאר: יש סעיף כאן שמדבר על 15 מיליון שקלים שיועברו למגזר הדרוזי להעצמת התרבות במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: האם יש 15 מיליון שקלים להעצמת התרבות במגזר הדרוזי?

<קריאה: על הנייר, כן.

חמד עמאר: תוך כדי קריאה מצאתי 15 מיליון שקלים.

חמד עמאר: הלכתי למשרדים בגדול אבל בתת סעיפים מצאתי כאן פעילות תרבות, חינוך וספורט.

<קריאה: מה מספר הסעיף?

חמד עמאר: 27.

חמד עמאר: 15 מיליון שקלים בפריסה לארבע שנים.

חמד עמאר: במשרד לפיתוח הנגב והגליל.

<קריאה: זה לא משרד התרבות.

חמד עמאר: לא.

חמד עמאר: אבל זה חלק איך אתה משחק עם תכנית.

חמד עמאר: תרבות וספורט צריך להיות במשרד התרבות ולא במשרד הנגב והגליל.

חמד עמאר: זה חלק איך משחקים בתכנית ולהעצים את התכנית ולעשות אותה כמו שהיה היום דיון על כל תכנית הגליל והעצמת הגליל.

חמד עמאר: לקחו את כל השוטף בכל התכניות, שמו אותם שם ואמרו שיש 15 מיליארד שקלים.

חמד עמאר: אבל תבדוק ותיכנס לעומק, בקושי יש מיליארד וחצי שקלים.

חמד עמאר: לא משנה, אנחנו נמשיך לפי התכנית שלי.

חמד עמאר: חבר הכנסת סאלח סעד ביקש לומר כמה מלים כי הוא צריך ללכת.

חמד עמאר: אנחנו נאפשר לו.

סאלח סעד: שלום לכולם.

סאלח סעד: אני הייתי כאן בישיבה הקודמת לפני כשנה, עוד לפני שהייתי חבר כנסת.

סאלח סעד: כמובן השתתפתי בדיון.

סאלח סעד: הדיון הזה הוא דיון שנמצא במעקב על תכנית החומש של המגזר הדרוזי וזה מאוד חשוב שאנחנו מקיימים דיונים כאלה ועושים מעקב ובדיקה האם הכספים עוברים לישובים הדרוזים, ואם כן – איך ומתי עברו או לא עבר.

סאלח סעד: אני חושב שאנחנו צריכים יחד עם כמה חברי כנסת שבעיקר הם דרוזים לעשות את העבודה כמו שצריך עכשיו לפני הכנת התקציב שיאושר בעוד שלושה שבועות או חודש, אם יאושר.

סאלח סעד: אני מניח שהוא יאושר.

סאלח סעד: שם יש לנו מילה.

סאלח סעד: אם יש תכנית חומש בסך של 2 מיליארד ו-200 מיליון שקלים שהיא לא מתבססת ותקציב המדינה בחוק ההסדרים, תאמינו לי שאתם ראשי המועצות תקבלו רק לפי השוטף.

סאלח סעד: לא יעזור לאף אחד.

סאלח סעד: אל תספרו סיפורים לאף אחד.

סאלח סעד: אנחנו יודעים את זה מצוין כי חייב להיות מעוגן בתקציב המדינה, בחוק ההסדרים, תקציב של 2 מיליארד או יותר שקלים, כמה שיוחלט.

<קריאה: החלק היחסי.

סאלח סעד: יעוגן בסעיף מיוחד ייעודי למגזר הדרוזי.

סאלח סעד: אנחנו נצביע או לא נצביע.

סאלח סעד: רק כך פותרים את הבעיות של כולנו.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: משרד הכלכלה, מי הנציג?

חמד עמאר: פיתוח אזורי תעשייה.

חמד עמאר: להרחיב אזורי תעשייה חדשים, 75 מיליון שקלים.

חמד עמאר: 60 מיליון שקלים אוצר, 15 מיליון שקלים משרד הכלכלה.

חמד עמאר: כל שנה צריך האוצר להוסיף כסף תוספתי בסך 15 מיליון שקלים.

חמד עמאר: משרד הכלכלה צריך להוסיף 3.5 מיליון שקלים.

חמד עמאר: זה אומר 18.5 מיליון שקלים כפול שתיים – לשנים 2016 ו-2017.

חמד עמאר: אזורי תעשייה משותפים כמו נתיב השיירה, כברי, שם צריך להוסיף גם 20 מיליון שקלים עבור התעסוקה באזורים בהם גרים דרוזים.

<קריאה: נתיב השיירה וכברי, זה אותו אחד.

חמד עמאר: רשמו אותו פעמיים.

<קריאה: זה לא ישרת אף כפר דרוזי, בכברי.

חמד עמאר: אתם ישבתם על התכנית ואישרתם 20 מיליון שקלים.

חמד עמאר: תשתיות תמיכה, תשתיות נלוות, תחבורה, ניקוז, מים וביוב – 58 מיליון שקלים בתכנית.

חמד עמאר: סיוע לעסקים קטנים – 10.5 מיליון שקלים בתכנית.

חמד עמאר: 2.5 מיליון שקלים משרד הכלכלה, 8 מיליון שקלים משרד האוצר.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע לגבי כל סעיף וסעיף.

חמד עמאר: שמתי מרכז להכוון תעסוקתי, אמרתי שזה משרד הכלכלה אבל הבנתי שזה משרד העבודה ולכן קיבלנו סקירה בנושא, וסקירה מאוד טובה.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע על פיתוח אזורי תעשייה – 75 מיליון שקלים.

חמד עמאר: אזורי תעשייה חדשים, היכן אנחנו עומדים.

<ראסם נאטור: ב-2015 היה אמור לעבור סכום של 15 מיליון שקלים.

<ראסם נאטור: עשינו פנייה תקציבית וקיבלנו את ה-15 מיליון שקלים וחילקנו.

<ראסם נאטור: ב-2016 חילקנו 15.5 מיליון וחצי שקלים.

<ראסם נאטור: ב-2017 חילקנו 20 מיליון שקלים.

<ראסם נאטור: בשנת 2018 אנחנו אמורים לעשות עכשיו פנייה תקציבית, בחודש הבא.

<ראסם נאטור: אנחנו נעשה על 40 מיליון שקלים, 20 בשוטף ו-20 לתשתיות נלוות.

<ראסם נאטור: כל הכספים האלה הולכים בשני מסלולים.

<ראסם נאטור: חלק מזה הלך בנוהל רשויות, בשלושה ישובים – ג'ולס, ינוח-ג'ת, כפר כנא.

<ראסם נאטור: כולם קיבלו הרשאות להכנות תב"ע בשלושה מיליון שקלים כל אחד ושם זה מתנהל בתוך הרשות ואנחנו רק עושים מעקב.

<ראסם נאטור: אנחנו עושים שבע תב"עות במסגרת התכנית, חלקן רק תב"עות והכסף מיועד רק להכין תב"ע וחלקן גם תב"ע וגם פיתוח.

<ראסם נאטור: זה אומר שאנחנו קודם מתחילים בתב"ע, שזה תהליך מאוד קשה, תהליך תכנוני של קרוב לשנתיים.

<ראסם נאטור: בכל המקומות האלה התנענו תהליך.

<ראסם נאטור: אנחנו מובילים את זה על ידי המשרד, לא על ידי הרשויות.

<ראסם נאטור: הכסף נמצא בחברה המנהלת והוא לא חוזר.

<ראסם נאטור: יש הרשאה להתחייב והכסף שמור, גם אם התכנית תעבור את חמש השנים.

<ראסם נאטור: בשלושת המקומות אנחנו מפתחים.

<ראסם נאטור: אנחנו עושים עבודות פיתוח.

<ראסם נאטור: בדלית אל כרמל, בירכא, ברמה, במרר.

<ראסם נאטור: אנחנו עושים עבודות פיתוח, כולל גם תב"ע וגם פיתוח.

<ראסם נאטור: גם שם הכול מתנהל על ידי חברות מנהלות שלנו, אנחנו עושים את העבודות ויש עבודות בשטח.

<ראסם נאטור: בסך הכול יש ניצול מלא מבחינת האוצר.

<ראסם נאטור: הכסף נמצא אצלנו והוא מחולק או לחברות או לרשויות.

<ראסם נאטור: בנוסף, ב-2016 נתנו שלוש הרשאות לרשויות להקמת מינהלת אזורי תעשייה – בירכא, בג'וליס ובכסרא סמיע.

<ראסם נאטור: הפעילות שם מתנהלת.

<ראסם נאטור: יש שם מנהל ויש פעילות של המינהלת שעובדת בתוך הרשות ואנחנו נעמיד 500 אלף שקלים בשנה עבור כל מינהלת.

<ראסם נאטור: בסך הכול אנחנו עומדים ביעדי התכנית מבחינה תקציבית.

<ראסם נאטור: מבחינת הפיתוח אני רוצה להעיר הערה.

<ראסם נאטור: הפעילות של כל משרד ומשרד שונה.

<ראסם נאטור: נכון שמשרד הרווחה, כדי לעשות בניין רווחה, הוא צריך שניים-שלושה דונם.

<ראסם נאטור: אנחנו, כדי להקים אזור תעשייה, צריכים לפחות מאה דונם.

<ראסם נאטור: יש לנו שחקנים אחרים.

<ראסם נאטור: כדי להקים אזור תעשייה, זה שבע שנים עד עשר שנים.

<ראסם נאטור: אין פחות מזה.

<ראסם נאטור: לכן לעשות השוואה בין משרדים, היא לא נכונה.

<ראסם נאטור: צריך להבין שיש חסמים בהקמת אזור תעשייה שלא קיימים בבחינות בגרות.

<ראסם נאטור: זה שונה לגמרי.

<ראסם נאטור: החסמים הם שונים.

<ראסם נאטור: אני חושב שאנחנו מתמודדים עם החסמים הכי קשים.

<ראסם נאטור: יש לנו שחקנים רבים כמו מינהל התכנון, כמו רמ"י, כמו הגנת הסביבה, כמו רשות המים ותאגידי הביוב.

<ראסם נאטור: כל הדברים האלה, הם שחקנים שותפים אתנו וגם הרשות עצמה שותפה.

<ראסם נאטור: בחלק גדול אנחנו משתפים פעולה אבל בחלק מהדברים יש חסמים אובייקטיביים שאנחנו מתמודדים אתם.

<ראסם נאטור: בסך הכול אני מרגיש שאנחנו בכיוון הנכון.

<ראסם נאטור: לגבי אזור התעשייה המשותף.

<ראסם נאטור: מכיוון שאנחנו הכנו את התכנית, בחלק מהאזורים כמו בית ג'אן או כמו באבו-סנאן, אין תנאי סטטוטורי קיים של אזור תעשייה.

<ראסם נאטור: אין קרקע מינהל.

<ראסם נאטור: בתכנית המתאר, אין אפילו דונם אחד של תעשייה.

<ראסם נאטור: אמרנו שרוצים להציל את המצב.

<ראסם נאטור: אמרנו שהדבר הכי טוב שנעשה, נעשה אזור תעשייה משותף, נשים פה כסף ונחלק שם ארנונה וגם תעסוקה.

<ראסם נאטור: היו שתי בחירות.

<ראסם נאטור: שמנו בתכנית את נתיב השיירה, שם יש אלף דונם, ואמרנו שחלופה שנייה היא כברי עם 860 דונם.

חמד עמאר: כל אחד משהו נפרד.

<ראסם נאטור: כן.

<ראסם נאטור: שמנו שניים ואמרנו שנבחר אחד.

<ראסם נאטור: בסוף הלכנו על כברי.

<ראסם נאטור: אנחנו באמצע התהליך מול רמ"י כי האדמות האלה הן אדמות של מועצה אזורית שבדרך כלל הן בבעלות של קיבוצים.

<ראסם נאטור: כל קיבוץ שם, עושה חקלאות.

<ראסם נאטור: יש משא ומתן לשחרור אדמות אלה מהסכמים קיימים בין רמ"י לקיבוצים ואם הכול יתבצע, אנחנו ממשיכים.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על תכנית בלי סיוע לעסקים קטנים.

<ראסם נאטור: לא.

<ראסם נאטור: זה תקציב אחר.

חמד עמאר: אני מדבר על תשתיות.

חמד עמאר: קרוב ל-150 מיליון שקלים.

<ראסם נאטור: כן.

<ראסם נאטור: הסעיף השני שאמרת, תשתיות נלוות.

<ראסם נאטור: זו הייתה התכנית היחידה בכל תכניות הממשלה של כל המגזרים שאנחנו בחכמה שמנו מה שנקרא תשתיות נלוות.

<ראסם נאטור: מה זה אומר תשתיות נלוות?

<ראסם נאטור: אנחנו מבצעים בירכא עכשיו, אז נתקענו בבעיה של ניקוז, כל מה שקשור בתשתיות היקפיות, הנדסיות שאנחנו נתקלים בהן כמו חיבור, כמו מחלף, כמו ניקוזים.

<ראסם נאטור: למשל, אין תאגיד מים והיינו צריכים לעשות תחנת סליקה.

<ראסם נאטור: לקחנו משם.

<ראסם נאטור: זה כסף חכם ממנו אנחנו לוקחים לפי התקדמות אזור התעשייה.

<ראסם נאטור: מתקדמים אתו והיכן שנתקלים בחסם של תשתיות כמו עכשיו בחיבורי ביוב בין סאג'ור לראמה, אנחנו שם מבצעים עבודות ושם השנה הראשונה תהיה ב-2018 עת נעשה בנייה של 20 מיליון שקלים שילכו לשלושה מקומות – לירכא, ג'וליס, דליה וסאג'ור.

חמד עמאר: יש לך 58 מיליון שקלים ואתה תנצל ב-2018 20 מיליון.

חמד עמאר: נשארו לך 38 מיליון.

<ראסם נאטור: לא.

<ראסם נאטור: עוד 20 מיליון מתשתיות נלוות.

<ראסם נאטור: אני מנצל 40 מיליון שקלים.

חמד עמאר: בתשתיות נלוות יש לך 58 מיליון.

<ראסם נאטור: אבל זה לא פרוס על פי שנים.

<ראסם נאטור: זה למשך כל השנה.

<ראסם נאטור: הוא נמצא באוצר .

חמד עמאר: אני לא מבין בבנק.

חמד עמאר: אני מבין שממשלת ישראל הקצתה לדרוזים 58 מיליון שקלים לתשתיות נלוות.

חמד עמאר: כמה אני אנצל מה-58 מיליון השקלים האלה בסוף השנה?

חמד עמאר: בסוף 2019?

<ראסם נאטור: בסוף 2018.

חמד עמאר: לא.

חמד עמאר: לפי מה שאתה אומר, ב-2017 לא ניצלנו כלום, ב-2016 לא ניצלנו כלום ואנחנו ננצל את זה ב-2018, 20 מיליון.

<ראסם נאטור: כן.

<ראסם נאטור: 20 מיליון.

חמד עמאר: כמה אני אנצל ב-2019?

חמד עמאר: 38 מיליון שקלים, לא ניצלנו אותם.

<ראסם נאטור: כמו שלא ניצלנו ב-2016 וב-2017 אבל ניצלנו ב-2018, אני מציע לך שאנחנו כן נתקדם למשל בעוספייה ובראמה בשלב הבא ובדליה בשלב הבא ובירכא, שם יש לנו הכי הרבה וגם בג'וליס אנחנו עושים אזור תעשייה חדש.

<ראסם נאטור: אני בטוח שם יצוצו כל מיני תשתיות נלוות שנצטרך לממן ולחבר, ואז נעשה עוד פנייה ב-2019.

<ראסם נאטור: אם לא, נעשה את הפנייה לכל הכסף ונשים אותו בחברות מנהלות לפי החלוקה של החברות המנהלות.

<ראסם נאטור: כך שלא יהיה דבר כזה שכסף לא ינוצל אצלנו.

<ראסם נאטור: לא קרה בתכנית הקודמת ולא יקרה בתכנית הזאת.

מופיד מרעי: תתמקד בתשובות לשאלות היושב ראש לגבי הניצול.

מופיד מרעי: האם בסופו של דבר בסוף שנת 2019, סוף תכנית החומש, כסף שלא נוצל בתכנון של אזור תעשייה מסוים בישוב מסוים יעבור לישוב אחר?

<ראסם נאטור: לא.

<ראסם נאטור: כל הכספים המיועדים על פי פריסה ועל פי החלוקה, יש לי כאן דף ואני אתן לך עותק ממנו, הדברים האלה ילכו לחברות המנהלות בהרשאה להתחייב וגם אם התכנית תסתיים, הכסף יישאר בתכניות.

חמד עמאר: אם כן, כסף לא יחזור לאוצר.

<ראסם נאטור: אין סיכוי.

<ראסם נאטור: לא אצלנו.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את הסעיף האחרון.

חמד עמאר: סיוע לעסקים קטנים, 10.5 מיליון שקלים.

חמד עמאר: איפה אנחנו עומדים בנושא הזה?

<הדר וינטר גולן: לגבי עסקים קטנים ובינוניים, קודם כל, יש מרכז עסקים בירכא שהתחיל לפעול ב-2012 ומ-2015 עבר הסבה למעוף.

<הדר וינטר גולן: הוא עובד טוב.

<הדר וינטר גולן: יש בו ניצול ממוצע של כ-85 אחוזים.

<הדר וינטר גולן: מועברים בו עשרות סדנאות בקורסים בשנה, גם ב-2017.

<הדר וינטר גולן: אמנם זה מחוץ להחלטה הספציפית הזאת, אבל צריך להגיד שבדצמבר האחרון הוקם מרכז עסקים במג'דל שאמס עבור האוכלוסייה הדרוזית.

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: שם יש להם תכנית משלהם.

<קריאה: זה לא בתכנית הזאת.

<הדר וינטר גולן: זה מחוץ להחלטה אבל כראייה כוללת.

<הדר וינטר גולן: לגבי הניצול התקציבי של הפעילות השוטפת של המעוף.

<הדר וינטר גולן: ב-2016 נוצלו 3.6 מיליון שקלים.

<הדר וינטר גולן: טיפלנו ב-480 יזמים בינוניים במהלך השנה כאשר היעד שלנו הוא 300.

<הדר וינטר גולן: כלומר, הביקוש עלה על מה שהצבנו לעצמנו.

<הדר וינטר גולן: גם ב-2017 טיפלנו ב-560 יזמים במהלך השנה.

<הדר וינטר גולן: ניצול תקציבי של 4.6 מיליון שקלים.

<הדר וינטר גולן: כלומר, בשנתיים שעברו ניצלנו כבר 80 אחוזים מהתקציב וככל שיהיה ביקוש, נתקצב את זה בתקציב הבסיס של המשרד גם אם זה יעבור את מה שהקצינו בהחלטת ממשלה.

<הדר וינטר גולן: כרגע אנחנו עוברים את הצפי.

<הדר וינטר גולן: חוץ מזה, הפעלנו תכנית של מסחר מקוון בקורסים של יוזמים עסק.

<הדר וינטר גולן: בסך הכול יש ביקוש ויש שיתופי פעולה עם ריאן.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אני רוצה תגובה של ראשי הרשויות לגבי אזורי התעשייה.

<נביה אסעד: אני רוצה לדבר ספציפית על אזור תעשייה כסרא סמיע.

<נביה אסעד: מה שאמר ראסם, אני חותם על כל מילה לגבי כסרא סמיע.

<נביה אסעד: אבל ביוזמת ראסם הקמנו מינהלת לפני שנתיים ואת המינהלת מימנו מהמועצה המקומית.

<נביה אסעד: כסרא סמיע היא מועצה מקומית.

<נביה אסעד: שילמנו 350 אלף שקלים למימון המינהלת למשך שנתיים בתקווה שמשרד הכלכלה יחזיר לנו את הכסף.

חמד עמאר: הוא אמר שהוא הקצה 500 אלף שקלים לנושא הזה.

<נביה אסעד: על פי המלצת ראסם אמרו שיחזירו לנו את הכסף.

<נביה אסעד: עד עכשיו לא החזירו למועצות פרוטה אחת ואנחנו מחכים להחזרת הכסף כי שילמנו מהכסף השוטף של תקציב המועצה.

חמד עמאר: אמרת שהקציתם 500 אלף שקלים להקמת המינהלת.

<ראסם נאטור: כן.

<ראסם נאטור: קודם כל, הוא צודק.

<ראסם נאטור: אנחנו הקמנו, עת עשינו את החלטת הממשלה ב-2016 - - -

מופיד מרעי: המינהלת שלו, היא לא בהחלטת הממשלה.

<ראסם נאטור: מה זה לא החלטת הממשלה?

<ראסם נאטור: הוא קיבל.

חמד עמאר: הוא אומר שהוא שילם 350 אלף שקלים שהובטח על ידכם כמשרד הכלכלה שיוחזרו לו אבל הוא לא קיבל את הכסף הזה.

<ראסם נאטור: אני אסביר.

<ראסם נאטור: יש אזור תעשייה של כסרא סמיע – לא כדאי לדבר על הנושא הזה אבל אני אגיד לך את הרקע.

<ראסם נאטור: בתכנית הממשלה הקודמת 2861 בשנת 2010, בתוך התכנית שלהם כתבו שהאזור הזה, בגלל שהוא משותף – הוא הרי משותף – לכן, איך יגבו את הכסף?

<ראסם נאטור: יש שני תאגידי מים שמטפלים באזור, שתי ועדות תכנון מטפלות באזור, אלה חסמים שאני טיפלתי בהם.

<ראסם נאטור: כשרצינו לעשות היערכות של כל האזור הזה, היה צריך להקים תאגיד.

<ראסם נאטור: המועצה כסרא סמיע לא יכולה לנהל את זה לבד.

<ראסם נאטור: לכן היינו צריכים לעשות תאגיד.

<ראסם נאטור: אז איך עושים?

<ראסם נאטור: עושים תאגיד עירוני.

<ראסם נאטור: תאגיד עירוני, הולכים למשרד הפנים.

<ראסם נאטור: אני אמרתי להם שהם חייבים לעשות תאגיד עירוני.

<ראסם נאטור: עשינו תאגיד עירוני משותף, עשו דירקטוריון, בחרו מנכ"ל.

<ראסם נאטור: התכנית הזאת של הבחירה, למה אני באתי ואמרתי שהם חייבים לעשות את זה?

<ראסם נאטור: בתוך תקנה של התב"ע שלהם, אם אתה הולך לתקנה של התב"ע, לא של התכנית, של התב"ע שלהם, כתוב שלא ישווקו קרקעות בלי הקמת המינהלת.

<ראסם נאטור: אני אמרתי להם שזה שאתם תשפו, בוא נעשה מינהלת.

<ראסם נאטור: ריבונו של עולם, אז אתם תמנו בעצמכם.

חמד עמאר: אז איפה אנחנו עומדים?

חמד עמאר: אתם הבטחתם להחזיר להם את הכסף.

<ראסם נאטור: אני משיב.

חמד עמאר: חברים, עד עכשיו אנחנו מנהלים את הדיון בצורה הטוב ביותר וכך אני רוצה להמשיך.

<ראסם נאטור: אני אמרתי להם, תקים מינהלת כדי שקודם כל עבודות לא ייעצרו.

<ראסם נאטור: זה שנשווק.

<ראסם נאטור: עכשיו, בינתיים עד שהחלטת הממשלה של הדרוזים תצא ויהיה לך שם מימון של מיליון וחצי, תממנו משתי הרשויות.

<ראסם נאטור: תאמין לי, הם עשו את הדבר הכי נכון שצריך.

חמד עמאר: הם יקבלו את הכסף?

<ראסם נאטור: רגע.

<ראסם נאטור: הם כבר קיבלו את זה מאתנו בהרשאה של מיליון וחצי לפעילות מאז החלטת הממשלה.

<ראסם נאטור: עכשיו יש להם מיליון וחצי.

<ראסם נאטור: לא שלא נתתי להם את המיליון וחצי אבל אמרתי להם, תביאו עכשיו - - -

מופיד מרעי: הוא לא יכול לתת למועצות.

מופיד מרעי: למועצות הוא לא יכול לתת.

<ראסם נאטור: זה כמו כלים שלובים.

חמד עמאר: בואו נשב על הנושא הזה ביחד אחר כך ונראה אך נעשה את זה.

מופיד מרעי: אדוני היושב ראש, אנחנו חוזרים לבעיה המהותית והמרכזית בנושא התקציב.

מופיד מרעי: התקציב הוא לא תוספתי.

מופיד מרעי: התקציב הוא השוטף פלוס התוספתי.

<ראסם נאטור: לא.

<ראסם נאטור: התכנית, 90 אחוזים ממנה הם תוספתיים.

מופיד מרעי: אנחנו הקשבנו לך.

מופיד מרעי: עכשיו תקשיב לנו.

מופיד מרעי: אני מדבר כרגע על כל תכנית החומש ויושב ראש הוועדה שמוביל את התהליך, כל הזמן על מנת שהתקציב הזה יהיה תקציב תוספתי בחוק יסוד התקציב של המדינה.

מופיד מרעי: מאחר שהתקציב איננו כזה.

מופיד מרעי: איפה איה?

<קריאה: הלכה.

<קריאה: ברחה.

חמד עמאר: לא.

חמד עמאר: היא לא ברחה.

חמד עמאר: יש לה דיון עם מנכ"ל המשרד והיא ביקשה ללכת.

מופיד מרעי: השוטף אומץ על תכנית החומש.

מופיד מרעי: עכשיו אתה אומר לו, שמע, לך יש מיליון וחצי תקציב למינהלת, עכשיו קח אותו בשוטף שלך, קח אותו בתכנית החומש.

מופיד מרעי: זה מה שאתה אומר.

<ראסם נאטור: לא.

<ראסם נאטור: בכלל לא.

מופיד מרעי: זה בדיוק מה שאמרת.

<ראסם נאטור: לא.

חמד עמאר: בנושא הזה אנחנו נתקדם.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אני רוצה לעבור למשרד התיירות.

חמד עמאר: ענף התיירות במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: לנושא הוקצו 56 מיליון שקלים.

מופיד מרעי: אם אפשר, לא מיצינו את משרד הכלכלה ואני רוצה להוסיף משהו.

מופיד מרעי: משרד הכלכלה, ייאמר לזכותו של שר אלי כהן, ואמרתי את זה בדיון של ועדת הכלכלה, שהוא מקדם ורוצה לקדם את אזורי התעשייה וגם דברים טובים צריכים להיאמר.

מופיד מרעי: כן תכנית חומש, לא תכנית חומש, הוא נכנס לישובים שלנו, לישובים הדרוזים ומנסה לקדם פיתוח אזורי תעשייה.

מופיד מרעי: נקודה חשובה מאוד שלדעתי קשורה לוועדת הכספים.

מופיד מרעי: אני מניח שנמצא כאן נציג האוצר.

מופיד מרעי: כל נושא העברת התקציב לתכנון לאזור תעשייה כברי על חשבון תכנית החומש, לא הייתה צריכה להיות, אסור שהיא תהיה ואני מבקש גם שלא תהיה.

מופיד מרעי: אני יחד עם ידידי ביאן חברים באשכול גליל מערבי.

מופיד מרעי: אנחנו שותפים שנינו באזור תעשייה שהולך להיות מוקם כולל מועצה אזורית תפן.

מופיד מרעי: לא נכון, וזה לא בסדר, ואני מבקש שיירשם – אני מניח שהכול רשום בפרוטוקול – שלא יכול להיות שלוקחים תקציב מתכנית החומש לתכנן אזור תעשייה שהוא אזורי לעכו, למטה אשר, למעלה יוסף, למעלות, לכפר הוורדים, לחורפיש, לבית ג'אן, לשלומי – חוץ מנהריה, בעצם יש לנו הכול – ולוקחים את התקציב של הישובים הדרוזים.

מופיד מרעי: התקציב של הישובים הדרוזים.

חמד עמאר: ההחלטה אומרת באופן ברור שייבחר על פי שיקולים מקצועיים בתיאום עם משרד האוצר והתייעצות עם פורום ראשי הרשויות.

חמד עמאר: אתם צריכים להיות חלק.

מופיד מרעי: התנגדנו אבל הם העבירו.

חמד עמאר: אתם חייבים להיות חלק.

חמד עמאר: ההחלטה מדברת באופן ברור.

<ראסם נאטור: כשייבחר ראש מינהלת, אני מציע.

<ראסם נאטור: המצב עדיין בידינו.

חמד עמאר: עדיין לא עבר שקל אחד לתקציב הזה.

מופיד מרעי: אמרו לי שזה אשכול.

מופיד מרעי: הייתה ישיבה ואמרנו שאין אשכול.

מופיד מרעי: אנחנו רק עם מטה אשר בארבעת הישובים הדרוזים.

מופיד מרעי: קמנו והלכנו, אני והאשם ומאז אנחנו מחכים לשחרור הקרקע.

מופיד מרעי: הכול בידיים שלנו ואני אתך בנושא הזה.

חמד עמאר: אני חושב כפי שחושב יושב ראש פורום ראשי הרשויות, שלא יכול להיות שנעביר 20 מיליון שקלים מתכנית חומש של המגזר.

חמד עמאר: תכנית ארבע שנתית.

חמד עמאר: 25 מיליון שקלים.

מופיד מרעי: ועוד 20.

מופיד מרעי: 45 מיליון שקלים.

חמד עמאר: 45 מיליון שקלים מהתכנית כאשר זה לא בא לשרת את הישובים הדרוזיים ובעצם לא בא לשרת את אותו בחור או בחורה שאני רוצה להעסיק.

מופיד מרעי: אין הסכמה של הפורום.

מופיד מרעי: לא יקרה.

חמד עמאר: בסדר גמור.

חמד עמאר: אני רוצה שזה יהיה בתיאום.

חמד עמאר: אני רוצה לעבור לתיירות ואחר כך אני רוצה לחזור למרכזי נעורים ולקבל ממשרד ראש הממשלה נתונים כי כולם אמרו לי שהם אחראים.

חמד עמאר: תכין את עצמך למרכזי נעורים עם ה-20 מיליון שקלים, אחרי שנסיים עם התיירות.

<קריאה: הוא לא משרד ראש הממשלה.

חמד עמאר: המינהלת.

חמד עמאר: המינהלת אחראית.

<מעין ספיבק: אדוני היושב ראש, יש לי תגובה שקיבלתי לגבי זה.

חמד עמאר: אחרי משרד התיירות.

חמד עמאר: יש לך 56 מיליון שקלים.

חמד עמאר: 12 מיליון שקלים משרד התיירות צריך לשים, 44 מיליון שקלים תקציב תוספתי.

<ואיל כיוף: כל החלטה.

<ואיל כיוף: 12 מיליון שקלים משרד התיירות ו-44 מיליון שקלים תוספתי.

<ואיל כיוף: אנחנו חילקנו את התקציב, כל שנה עשרה מיליון שקלים להקמת תשתיות תיירותיות ציבוריות בישובים.

<ואיל כיוף: מיליון ו-250 אלף שקלים לתקציבי שיווק.

<ואיל כיוף: 700 אלף שקלים לקורס מורי דרך ייעודי לתושבי הישובים הדרוזים והצ'רקסים.

<ואיל כיוף: ועוד 2 מיליון שקלים מענקים לעידוד הקמת יחידות אירוח בישובים ליזמים פרטיים כמובן ו-50 אלף שקלים הכשרת כוח אדם שזה קורסים ייעודיים להכשרת כוח אדם הפועל בתחום.

<ואיל כיוף: בשנת 2016 אישרנו פרויקטים תשתיתיים בסך של 11 מיליון ו-142 אלף שקלים.

<ואיל כיוף: אני יכול לפרט את הישובים אם זה מעניין.

<ואיל כיוף: ג'וליס – 1.800 מיליון שקלים.

<ואיל כיוף: חורפיש – 800 אלף שקלים, המשך של פרויקט שהיה בביצוע שנה קודם.

<ואיל כיוף: שביל הבנים – גם הוא הוגש על ידי חורפיש, 1.600 מיליון שקלים.

<ואיל כיוף: כסרא סמיע – 1.080 מיליון שקלים לפארק הסלעים.

<ואיל כיוף: סאג'ור – 400 אלף שקלים לקידום תב"ע בישוב העתיק בסאג'ור.

<ואיל כיוף: פקיעין – 4 מיליון שקלים לסמטה מספר אחת שמובילה לתוך הגלעין הישן של הישוב.

<ואיל כיוף: דליה – 1.462 מיליון שקלים, שזה מה שנקרא כיכר הכפר.

<ואיל כיוף: בנוסף לזה בשנת 2016 השקענו עוד 1.250 מיליון שקלים בכפר ביקרתם, שזה השיווק לכל המוצר.

חמד עמאר: למיתוג תיירות יש 5 מיליון שקלים.

חמד עמאר: על זה אתה מדבר.

<ואיל כיוף: לא.

<ואיל כיוף: 5 מיליון שקלים זה תקציב של משרד נגב וגליל.

חמד עמאר: אני יודע.

<ואיל כיוף: אנחנו בתוך ה-56 מיליון שקלים הקצינו מיליון ו-250,000 שקלים כל שנה.

<ואיל כיוף: התקציב יושב בלפ"ם, לשכת הפרסום הממשלתית.

חמד עמאר: בנוסף ל-5 מיליון?

<ואיל כיוף: כן.

<ואיל כיוף: האמת היא שזה מצ'ינג ל-5 מיליון של נגב וגליל.

<ואיל כיוף: אנחנו עושים את זה ביחד.

<ואיל כיוף: זה יוצא פחות או יותר 5 מיליון כל משרד.

<ואיל כיוף: זה למתג את המוצר, לשווק אותו ולהפיק את הפסטיבלים.

<ואיל כיוף: לא כל שנה אנחנו נעשה קורס מורי דרך ייעודי והתקציב באותה שנה יהיה בתכנית העבודה, יעבור לתשתיות.

<ואיל כיוף: בשנת 2017 אישרנו תקציבי פיתוח תשתיות ב-6 מיליון ו-300,000 שקלים.

<ואיל כיוף: ירכא – 2 מיליון ו-400,000 שקלים לפיתוח גלעין עתיק של הישוב.

<ואיל כיוף: בית ג'אן – פיתוח אתר הרחיפה – 832,000 שקלים.

<ואיל כיוף: כפר קמא – 700,000 שקלים לבית שאמי, מרכז מבקרים.

<ואיל כיוף: מועצה מקומית ראמה – 1,022 מיליון שקלים גלעין העתיק של הישוב.

<ואיל כיוף: עוספייה – 1,400 מיליון שקלים לגלעין העתיק של הישוב.

<ואיל כיוף: בנוסף לזה עוד 1,250 מיליון שקלים גם לשיווק בשנת 2017 ו-700,000 שקלים לקורס מורי דרך ייעודי.

<ואיל כיוף: יצא קול קורא ואנחנו קולטים היום את האנשים.

<ואיל כיוף: אני רואה אחד מבוגרי הקורס שלנו כאן.

<ואיל כיוף: האנשים האלה הפכו להיות הזרוע הארוכה של המשרד בכל הישובים, רכזי תיירות, וזה מאוד חשוב ומאוד מועיל לתהליכים של הפיתוח.

<נביה אסעד: את קורס מורי הדרך אני מציע שתבטלו כי היום כל אחד יכול להיות מורה דרך.

<ואיל כיוף: אתה מדבר על ההצעה שעוד לא אושרה.

<ואיל כיוף: יש הצעה באוויר, שעוד לא אושרה.

<נביה אסעד: זה הולך לשם.

<נביה אסעד: הולכים לאשר אותה.

<נביה אסעד: חבל על הכסף.

<ואיל כיוף: בינתיים צריך רישיון.

<ואיל כיוף: פרסמנו השנה חוזר מנכ"ל למענקים ליזמים על סך 2 מיליון שקלים.

<ואיל כיוף: כל יזם מהישובים הדרוזים יכול להגיש ולקבל 24 אחוזים מענק החזר השקעה להקמת יחידות אירוח.

<ואיל כיוף: קיבלנו את הבקשות והיום הכול בעיבוד לקבלת כתבי אישור.

מופיד מרעי: זה מותנה בתקנון של תכניות המתאר והתכניות המפורטות.

<ואיל כיוף: ברור.

<ואיל כיוף: נכון.

<ואיל כיוף: בתקציב של החלטה קודמת קידמנו תב"ע בישובים הדרוזים, 3 מיליון שקלים, ואנחנו עברנו ישוב-ישוב, בדקנו את הצרכים שלהם וקידמנו שם תב"ע ייעודית כדי לאפשר לעסקים קטנים וצימרים לקבל היתרי בנייה ורישיונות עסק כחוק, כדי גם, במירכאות, לקבל את המענק של משרד התיירות.

חמד עמאר: מבחינת תשתיות, חזרנו לעבוד במגזר הדרוזי?

חמד עמאר: חמ"ת חזרה לעבוד?

<ואיל כיוף: החמ"ת לא רק במגזר הדרוזי אלא בכלל, אחרי רה-ארגון חזרה לעבוד.

<ואיל כיוף: רוב הפרויקטים הם עכשיו בתהליכי תכנון.

<ואיל כיוף: בדליה ובחורפיש הם כבר לקראת מכרז לביצוע.

<קריאה: הם כבר אחרי מכרז.

<ואיל כיוף: אצלך כבר היה סיור קבלנים.

<ואיל כיוף: אנחנו היום בעולם אחר לגמרי מאשר לפני שנתיים והיושב ראש היה עד לתקלות שהיו לנו בכל מה שקשור לגוף הביצוע שלנו, לחמ"ת.

<ואיל כיוף: השר והמנכ"ל נכנסו לתוך העניינים ועשו שם סוג של רה-ארגון.

<ואיל כיוף: יש מנכ"ל חדש ולדעתי גם ראשי הרשויות יכולים להעיד שיוצאים לדרך חדשה.

<ואיל כיוף: המבחן כנראה יהיה בירכא, שם יש לו תקציב גדול לפרויקט.

<ואיל כיוף: אתה תכף יוצא לתכנון.

<קריאה: עם הרשויות?

<ואיל כיוף: יכול להיות.

חמד עמאר: מי מראשי הרשויות יכול לתת לי תגובה?

<ביאן קבלאן: לגבי תיירות.

<ביאן קבלאן: בדיונים הקודמים העלינו את זה.

<ביאן קבלאן: אני לא יודע מה היה במשרד התיירות במשך שנתיים ואפילו יותר, עוד מהימים של עוזי לנדאו, אבל פרויקטים נתקעו.

<ביאן קבלאן: אני שמח שעכשיו שחררו את – זה לא חסם אלא זה משהו שאני אפילו לא יודע להסביר אותו.

חמד עמאר: היה תקל עם החברה המבצעת, חמ"ת.

<ביאן קבלאן: עם החברה הממשלתית.

<ביאן קבלאן: אגב, לא יכול להיות, ואני אומר את זה כאן בוועדת הכספים, שגוף מתכנן לוקח 30 אחוזים מהפרויקט.

<ביאן קבלאן: כלומר, מתכנן אותו והביצוע, נשארים לו רק 70 אחוזים מהביצוע.

<ביאן קבלאן: כלומר, מתוך 4 מיליון שקלים, לא יכול להיות שמיליון שקלים הולכים לתכנון ו-3 מיליון שקלים לביצוע.

<ביאן קבלאן: נשאיר את זה בצד.

<ביאן קבלאן: נכון לעכשיו בשלושה-ארבעה החודשים האחרונים, אפילו בחצי השנה האחרונה להערכתי, יש התעוררות, יש התקדמות בכל הדברים שהיו תקועים וזה משמח.

<ביאן קבלאן: אם זה הכיוון, מצבנו טוב ויכול להיות שבישיבה הבאה נגיד לך אדוני היושב ראש, נושא התיירות עובד.

<ביאן קבלאן: אני יכול להגיד לך שבמרבית הישובים נתקעו פה ארבעה ישובים, פרויקטים גם בדליה, גם בחורפיש, גם בירכא וגם נדמה לי בבית ג'אן וריחניה.

<קריאה: לא ריחניה.

<קריאה: כפר קמא.

<ביאן קבלאן: ארבעה ישובים דרוזים וצ'רקסים שנתקעו שלוש שנים ולא הייתה התקדמות.

חמד עמאר: אני רוצה לקבל תשובה של ואיל.

חמד עמאר: בסוף 2019, 56 מיליון שקלים הושקעו במגזר הדרוזי?

<ואיל כיוף: אין ספק.

<ואיל כיוף: אין ספק בכלל.

חמד עמאר: כי בישיבה הקודמת כלום לא היה.

<ואיל כיוף: לא שלא היה כלום אלא פשוט התקציבים עברו ממשרד התיירות בהזמנה לחמ"ת ושם הייתה לנו תקלה.

<קריאה: התקציבים של 2017 עוד לא עברו.

חמד עמאר: אני יודע.

חמד עמאר: אני מבין.

<ואיל כיוף: 2017 אושרו במשרד רק עכשיו והם יעברו לחמ"ת עכשיו בהזמנת עבודה לביצוע.

<ואיל כיוף: אני מעריך שבחודש הקרוב כבר ישמעו ראשי המועצות מהחמ"ת, מצוות התכנון, ויתחילו לתכנן את הפרויקטים האלה שאושרו רק עכשיו.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: מרכזי נעורים.

חמד עמאר: קיבלתי הרבה תלונות מראשי הרשויות על הנושא של מרכזי נעורים.

חמד עמאר: חשוב לי מאוד גם לדעת כי הרבה כסף צריך להיות שם.

חמד עמאר: 10 מיליון שקלים כל שנה.

חמד עמאר: 40 מיליון שקלים בתכנית.

<קריאה: תשאיר את זה לסוף.

<קריאה: תן למשרדים.

<מעין ספיבק: התגובה שקיבלתי מהמשרד.

<מעין ספיבק: כמובן שאם תרצו הרחבה, אני אצטרך לבקש מהם.

<מעין ספיבק: נחתם הסכם לגבי מרכזי מעשה, מרכזי נעורים, מול הג'וינט והפרויקט ממשיך שנה חמישית ברציפות.

<מעין ספיבק: בשנת 2016 הפעילות בוצעה במלואה וממשיכה גם ב-2017.

<מעין ספיבק: הארכת ההסכם נחתמה ב-1 ביולי 2017 ולכן אין צפי ביצוע במהלך שנת 2017.

<מעין ספיבק: משרד ראש הממשלה יצא מהפרויקט ומשרד נגב וגליל נכנס ליישום של סעיף זה.

<מעין ספיבק: מרכזי הנעורים תורמים לחיזוק וקידום מנהיגות צעירה, פיתוח מעורבות קהילתית, משתתפים כ-3,500 בני נוער ב-16 מרכזי נעורים ב-14 רשויות.

<מעין ספיבק: זו התגובה.

<והיב חביש: הבעיה היחידה שם היא שהתקורה שם היא 35 אחוזים.

<קריאה: שהולכת על הסגל שלהם.

<והיב חביש: 35 אחוזים.

חמד עמאר: מה שאני שומע, ואני משווה את התכנית להחלטה 922, הכול עם הרבה תקלות.

חמד עמאר: אני רוצה להיכנס למינהל התכנון.

חמד עמאר: קיימנו הרבה ישיבות ביחד עם מינהל התכנון ואני רוצה לשמוע סקירה על ניצול תקציבי, אם חסר תקציב, איפה אנחנו עומדים בכל הנושא הזה התכנון במגזר הדרוזי, הרחבת שטחי שיפוט – זה במשרד הפנים ולא אצלכם אבל קידום תכניות מתאר, תכניות מפורטות.

חמד עמאר: חוץ משלושה ישובים – אבו סנאן, ג'וליס, בית ג'אן – זה נמצא אצלכם במינהל התכנון.

חמד עמאר: אם נוכל לקבל סקירה על הנושא הזה.

<מיכל מריל: בתקציב הוקצו 10 מיליון שקלים לתכניות מתאר.

חמד עמאר: אני התביישתי להגיד 10 מיליון שקלים.

חמד עמאר: אני לא צוחק.

חמד עמאר: התביישתי.

<מיכל מריל: ה-10 מיליון האלה רלוונטיים.

<מיכל מריל: אנחנו עושים את התכנון בלי קשר ל-10 מיליון.

<מיכל מריל: זה התחיל לפני זה וזה ממשיך וזה יהיה גם אחרי.

<מיכל מריל: זאת אומרת, בלי קשר ל-10 מיליון האלה, כל הישובים נכנסים לתכנון כוללני, חלקם בתכנון מתקדם וחלקם לפני הגשה, חלקם בתהליכים סטטוטוריים וחלקם מאושרים.

<מיכל מריל: מהבחינה הזאת אנחנו מכוסים.

חמד עמאר: כמה תקציב הוקצה לנושא של תכניות מתאר?

<מיכל מריל: אני לא יודעת להגיד לך עכשיו את התקציב אבל אני יכולה להגיד שהכול בתכנון.

<מיכל מריל: הכול בשלבים מאוד מתקדמים.

<מיכל מריל: אני לא יודעת להגיד לך כמה תקציב בסך הכול הוקצה.

<מיכל מריל: אם זה חשוב, אני אעביר לך אחר כך.

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: חשוב שאני אדע בדיוק כמה הוקצה לנושא.

<מיכל מריל: הכול באמת בשלבים מאוד מאוד מתקדמים.

<מיכל מריל: חלק ממש בתהליכים סטטוטוריים, חלק ממש לפני הגשה וחלק מאושר.

<מיכל מריל: אני יכולה לסקור אם אתה רוצה, אם זה מעניין.

חמד עמאר: לא.

חמד עמאר: יותר מעניין אותי תקציב.

חמד עמאר: אם חסר תקציב או לא חסר תקציב.

<מיכל מריל: לא חסר תקציב.

<מיכל מריל: לתכנון הכוללני, לא חסר תקציב.

<מיכל מריל: אנחנו מתקדמים עם תקציב שלנו, אבני דרך בצורה מסודרת.

<מיכל מריל: לגבי התכנון המפורט.

חמד עמאר: יש 40 מיליון שקלים.

<מיכל מריל: נכון.

<מיכל מריל: כרגע אם אתה רוצה לדעת כמה נוצל בפועל, נוצלו כמעט 3 מיליון שקלים.

<מיכל מריל: 2.7 מיליון שקלים.

חמד עמאר: מ-40 מיליון?

<מיכל מריל: מ-40 מיליון.

<מיכל מריל: אבל ההרשאות עברו לכולם.

<מיכל מריל: תכנון זה דבר שלוקח זמן.

<מיכל מריל: המועצות אחראיות על התקשרות.

מופיד מרעי: את אומרת 3 מיליון שקלים אבל רק אצלי הוצאנו מעל ל-3.5 מיליון שקלים.

מופיד מרעי: מה קורה עם שאר הישובים?

<מיכל מריל: לא שילמנו לכם.

<מיכל מריל: אני רוצה להסביר.

חמד עמאר: אתה התחלת בתכניות מפורטות?

מופיד מרעי: בטח.

מופיד מרעי: תקציב של משרד הפנים, מיליון ו-800 אלף.

מופיד מרעי: יש לי עוד מיליון ו-800 אלף שקלים.

מופיד מרעי: משרד השיכון – כמעט שני מיליון שקלים.

<מיכל מריל: השלושה מיליון האלה, אנחנו נתנו לכולם.

<מיכל מריל: תשלום בפועל, נוצל רק כמעט שלושה מיליון שקלים.

מופיד מרעי: לכל הישובים.

<מיכל מריל: כן.

<מיכל מריל: לכל הישובים ביחד.

<מיכל מריל: תכנון, אתה רואה איך זה הולך.

<מיכל מריל: זה תהליך שלוקח זמן.

<מיכל מריל: חלק מהרשויות, החלטה 2332, כמעט כולן מתקשרות חוץ משני ישובים.

<מיכל מריל: אני מדברת על הישובים שהם תחת אחריות מינהל התכנון.

<מיכל מריל: התכנון והחלטה 2332 מתקדם טוב מאוד.

<מיכל מריל: החלטה 959, חלק מהישובים התחילו כבר בתכנון התקשרות עם צוותי תכנון והתהליך כבר התחיל ומתקדם יפה.

<מיכל מריל: חלק עדיין לא התקשרו עם צוותי תכנון.

<מיכל מריל: אני מזכירה שהאחריות להתקשר עם צוותי תכנון היא של הרשויות המקומיות ולא מינהל התכנון.

חמד עמאר: אני יכול לקבל רשימה של הישובים שעדיין לא התקשרו עם צוותי תכנון?

<מיכל מריל: עכשיו?

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: לפרוטוקול.

<מיכל מריל: דלית על כרמל - יש התקשרות.

<מיכל מריל: חורפיש - המתחם השני מותנה באישור.

<מיכל מריל: במתחם הראשון כבר התכנון מתקדם אבל עכשיו אנחנו נתקענו בגלל העתיקות.

<מיכל מריל: המתחם השני עדיין לא קבענו את הסכום שלו ואנחנו מחכים שהתכנית המתארית תתקדם.

<מיכל מריל: ינוח-ג'ת – יש כבר התקשרות עם כל צוותי התכנון.

<מיכל מריל: ירכא – יש מתחם אחד שמקודם והדברים מתקדמים.

<מיכל מריל: דיברנו על זה.

<מיכל מריל: אנחנו מחכים לצוות תכנון.

<מיכל מריל: כסרא סמיע – יש לנו שני צוותי תכנון שעובדים בישוב.

<מיכל מריל: כפר קמא – יש שני צוותי תכנון שעובדים.

<מיכל מריל: שני מתחמים.

<מיכל מריל: כשאני אומרת שני צוותי תכנון, אלה שני מתחמים.

חמד עמאר: מתוך כמה מתחמים בירכא?

חמד עמאר: בירכא יש לנו מתחם אחד.

<מיכל מריל: יש מתחם אחד בירכא.

<מיכל מריל: יש מתחם אחד שהוא מקודם.

<מיכל מריל: איך נקראת השכונה?

<והיב חביש: א-1, למדאווה.

<מיכל מריל: כן.

<מיכל מריל: יש עוד שכונה מזרחית ועוד השכונה הדרום-מערבית.

<והיב חביש: המזרחית, הצוות מאושר.

<מיכל מריל: המזרחית, כן.

<מיכל מריל: אחר כך יש לנו את המתחמים של שלוש, המזרחי-מערבי לאזור של דראושה.

<מיכל מריל: אנחנו מחכים לצוות תכנון.

<מיכל מריל: גם ה-9-17 ודרום מערבי.

<והיב חביש: זה שרנין דיברה אתך עליו.

<מיכל מריל: אני מחכה לצוות תכנון.

<מיכל מריל: יש מסמך הסכמות וכתוב.

<והיב חביש: לקחנו צוות אבל הצוות שלקחנו לא מאושר על ידה והיא רוצה לשנות אותו.

<מיכל מריל: אני לא חושבת שזה הפורום לדבר על זה אבל יש בעיות עם צוותי התכנון.

<מיכל מריל: כן.

<מיכל מריל: יש כל מיני בעיות עם צוותי תכנון.

<מיכל מריל: כמו שאני לא יכולה להיות ארכיאולוגית, אני לא יכולה להיות רופאה, כך יועצי תנועה לא יכולים להיות אדריכלים.

<מיכל מריל: יש כללים מינימליים לצוותי תכנון.

חמד עמאר: יש קריטריונים ברורים וצריכים לעמוד בהם.

<מיכל מריל: נכון.

<מיכל מריל: במרר יש תכנית אחת שלא קודמה ולכן עכשיו פנינו לוועדת המכרזים אצלנו כדי שיאשרו לנו להעביר את התקציב דרך הוועדה המרחבית.

<מיכל מריל: לא קרה שום דבר עם זה.

<מיכל מריל: הועבר אליהם תקציב, שום דבר לא קרה.

<מיכל מריל: שתי שכונות נוספות במרר מקודמות על ידי הוועדה המרחבית, מקודמות יפה והצוות מתקתק את העניינים.

חמד עמאר: הוועדה הביאה את הצוות.

חמד עמאר: לא המועצה.

<מיכל מריל: הוועדה.

<מיכל מריל: סאג'ור.

<מיכל מריל: כעיקרון נבח צוות תכנון ואנחנו מחכים להשלמות.

<מיכל מריל: יש עוד הסדר של יועץ נוף.

<מיכל מריל: צוות תכנון מורכב מכמה וכמה יועצים.

<מיכל מריל: עוספייה – יש לנו צוות תכנון.

<מיכל מריל: אנחנו צריכים לתאם את הגבולות האחרונים של הצד הכחול.

<מיכל מריל: התכנית מהחלטה 2332 כבר הופקדה בפועל והיא לפני התנגדויות.

<והיב חביש: כוללנית.

<והיב חביש: מפורטת או כוללנית?

<מיכל מריל: מפורטת.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על מפורטות.

<מיכל מריל: עין אל אסד – עכשיו מונה צוות תכנון.

<מיכל מריל: עד עכשיו לא נעשה שום דבר.

<מיכל מריל: מונה עכשיו צוות תכנון ויש לנו פגישת הטמעה במשך החודש הזה.

<מיכל מריל: פקיעין – יש תכנית אחת מאושרת והתכנית השנייה נמצאת כרגע בשלבים של סגירה על ידי הוועדה המרחבית.

<מיכל מריל: ראמה – יש שני צוותי תכנון שעובדים שם.

<מיכל מריל: ריחניה – אמרו לי שהם לא רוצים.

<מיכל מריל: אז אני מעבירה אליך את הטיפול לברר מולם.

<מיכל מריל: אני מנסה לשכנע אותם שחבל על התקציב.

<מיכל מריל: יש שם מתחמים שהם יכולים לנצל אותם לתכניות שאני לא יודעת אך אפשר לבנות שם בלי שהם יעשו תכנית.

<מיכל מריל: הם מסרבים.

<מיכל מריל: צריך לפנות אליהם כדי שהם ינצלו את התקציב כי אם לא, אני מעבירה את התקציב הלאה.

חמד עמאר: מה שמפריע לי כאן זה שמ-40 מיליון שקלים, רק 3.5 מיליון שקלים נוצלו.

<מיכל מריל: כן.

חמד עמאר: עברנו כבר שנתיים, 2016 ו-2017.

<מיכל מריל: מניתי בפניך עכשיו את הדברים.

חמד עמאר: כן.

חמד עמאר: אני לא בא אליך בטענות.

חמד עמאר: אני יותר בא בטענות לצד השמאלי שלי ולא אליך.

<מיכל מריל: אני יכולה להגיד שמבחינתנו אנחנו נעביר את מלוא התמיכה.

חמד עמאר: במקרה אני מבקר הרבה בישובים הדרוזים ואני רואה חבר'ה שמחכים לחשמל וכולנו יודעים שבלי שתופקד תכנית מפורטת, אפילו לא יכולים לחלום על חשמל.

<מיכל מריל: בכסרא הגענו לשלבים מאוד מתקדמים עם תכנית איחוד וחלוקה.

<מיכל מריל: בהתחלה ביקשנו מבעלי החלקות שייתנו לנו מידע על חלוקות פנימיות.

<מיכל מריל: לא היה שיתוף פעולה.

<מיכל מריל: המשכנו והתקדמנו בכל זאת.

<מיכל מריל: הגענו לישורת האחרונה, אנחנו רוצים לגבש את המסמכים לקראת הגשה, הודענו לציבור שעד ה-15 בינואר, אם לא מגישים, אנחנו ממשיכים ומתקדמים.

<מיכל מריל: ברגע שקיבלו את ההודעה הזאת, יש התעוררות גדולה מאוד.

<מיכל מריל: ביקשו מאתנו לעכב את התכנית ורוצים עוד חודשיים-שלושה בשביל למסור מידע.

<מיכל מריל: זה תהליך.

<מיכל מריל: זה גם קצת תהליך חדש של איחוד וחלוקה ובמידה מסוימת צריך גם להיות סבלניים.

חמד עמאר: וגם לשתף את הציבור בנושא הזה.

<והיב חביש: זה יכול לקחת עשר שנים.

<מיכל מריל: הציבור שותף.

<והיב חביש: זה יכול לקחת עשר שנים.

<והיב חביש: תמיד מוצאים את הדרך איך לתקוע אותך.

<מיכל מריל: אצלכם היו תכניות שבסופו של דבר לא הצליחו ושלחו אותם לעשות תכניות איחוד וחלוקה כיוון שההפרשות לא היו שוויוניות.

<והיב חביש: אחרי עשר שנים מבקשים איחוד וחלוקה.

<מיכל מריל: לא.

<מיכל מריל: עשר שנים זה לא היה איחוד וחלוקה.

<והיב חביש: אחרי עשר שנים מבקשים איחוד וחלוקה.

<מיכל מריל: אנחנו מתחילים ישר עם איחוד וחלוקה.

<מיכל מריל: אלה לא תכניות שלנו.

<מיכל מריל: אלה תכניות של משרד אחר.

<מיכל מריל: אנחנו התחלנו ישר בתכניות איחוד וחלוקה וזה הפתרון.

<מיכל מריל: אם רוצים שכונה נורמלית עם הפרשות שוויוניות לכולם, עם דרכים, עם תאורה.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע על תכניות המתאר כי היום זה הדבר הכואב ביותר במגזר הדרוזי, כל נושא התכנון והמתאר.

חמד עמאר: כל תכניות המתאר, תכניות מפורטות, אני ביקרתי בשבת בחורפיש, עד שהגעתי לבית לקח לי הרבה זמן כי עדיין אין לשם כביש.

חמד עמאר: הגעתי לשכונה שלמה שלא מחוברת לחשמל ולא לתשתיות אחרות ואתה אומר שאנחנו ב-2018.

חמד עמאר: לא יכול להיות שאנשים בלי חשמל.

<מיכל מריל: אני אומרת לך שאני לא רואה אפשרות לשפר את מה שיש.

<מיכל מריל: אנחנו באמת עושים את המקסימום.

<מיכל מריל: הרשויות צריכות להתגייס ולהיות אסרטיביות.

<מיכל מריל: אין דרך אחרת.

חמד עמאר: אם תהיה העזרה של כולם ביחד, אני חושב שדברים כאלה לא צריכים לקחת עשר שנים.

חמד עמאר: אם נעבוד וניכנס לקצב עבודה בתיאום עם מינהל התכנון, אנחנו צריכים לתת פתרון לתושבים.

<ביאן קבלאן: איך יממנו את הוועדות אם לא יהיו משפטים וכתבי אישום?

<ביאן קבלאן: זאת אסטרטגיה.

<ביאן קבלאן: זאת מדיניות של ממשלה.

<ביאן קבלאן: זה לממן את מינהל התכנון והוועדות המרחביות והמחוזיות על חשבון התושבים שלנו.

מופיד מרעי: אני רוצה להתייחס לדברים שאמרה מיכל.

מופיד מרעי: אני מסכים עם מה שאמרת כבוד היושב ראש לגבי הבעיה של התכנון.

מופיד מרעי: אם יש לנו בעיה שבאמת קשה, זה התכנון והרחבת התכנון.

חמד עמאר: כן, אבל כשאני שומע שמתוך 40 מיליון שקלים יש ניצול של 3.5 מיליון שקלים בגלל שלא מונו צוותי תכנון, זה מאוד כואב.

מופיד מרעי: אני אתן לך תמונת מצב.

מופיד מרעי: קודם כל, כן צריך להגיד מילה טובה גם על מינהל התכנון שמלווה את התכניות שלנו.

מופיד מרעי: אני יכול להעיד על חורפיש ואני יודע גם על שאר ראשי הרשויות.

מופיד מרעי: הם לא חוסכים.

מופיד מרעי: הם לא חוסכים גם בזמן, גם במאמץ וגם בדיונים.

מופיד מרעי: לא מעט דיונים סיימנו עם מיכל מריל בשעה 9:00 ו-10:00 בלילה בבית וגן בירושלים.

מופיד מרעי: היו דברים כאלה.

מופיד מרעי: אתה ליווית אותי לא פעם לדיונים אצל בינת שוורץ בנושא תכניות המתאר.

מופיד מרעי: אלה תכניות כוללניות.

מופיד מרעי: אבל חשוב מאוד לזכור שאתה לא יכול להתחיל תכניות מפורטות כשאין לך תכנית כוללנית.

מופיד מרעי: זה תקציב וזה תקציב.

מופיד מרעי: צריך תכנית כוללנית.

<מיכל מריל: לא.

מופיד מרעי: רגע.

מופיד מרעי: מיכל, תני לי.

מופיד מרעי: אני הקשבתי לך.

<מיכל מריל: חורפיש זה יחיד.

<מיכל מריל: זה משהו חריג.

מופיד מרעי: כן.

מופיד מרעי: ניקח את חורפיש, בגלל שהוא חריג.

<מיכל מריל: בראמה אנחנו עושים תכנון מפורט למרות שהתכנית הכוללנית עדיין לא מאושרת.

מופיד מרעי: אני הקשבתי לך ואמרתי לך לא פעם שאני לא מהנדס, אני לא אדריכל ואני לא ארכיטקט.

מופיד מרעי: אני יודע להוביל תהליכים.

מופיד מרעי: בזה אני טוב.

מופיד מרעי: בשאר הדברים אתם טובים.

מופיד מרעי: אני יודע לפרוס את התכניות שלכם.

מופיד מרעי: לכן אני אומר שאפשר במקביל לעשות תכנון מפורט.

מופיד מרעי: אתם תקצבתם אותי בתקציב לתכנון מפורט לפני שתכנית המתאר הופקדה.

מופיד מרעי: מתי היא הופקדה?

מופיד מרעי: היא הופקדה ב-15 בינואר השנה.

מופיד מרעי: אנחנו הגשנו.

מופיד מרעי: לכן אני אומר כבוד היושב ראש שנושא התקציב לתכנון מפורט, הניצול של התקציב הוא תוצאה של כמה דברים.

מופיד מרעי: איך מתקדמים?

מופיד מרעי: באו ואמרו לנו, חברים, לכו עכשיו ותתחילו לתכנן תכנון מפורט עם איחוד וחלוקה בשיתוף הציבור.

מופיד מרעי: אני חייב לשתף אתכם כאן במשהו.

מופיד מרעי: כאשר כינסתי בפעם הראשונה – אני הייתי חודשיים אחרי הבחירות – את כל בעלי החלקות באולם התרבות כדי להסביר להם מה זה איחוד וחלוקה.

מופיד מרעי: נכון.

מופיד מרעי: אם אני אגיד פיק ברכיים, תצחקו עלי אבל לא חטפתי פיק ברכיים אבל ידעתי איך אני נכנס ולא ידעתי איך אני חוזר מדיון כזה, ממפגש עם כל הציבור.

מופיד מרעי: אתה מסביר להם איחוד חלוקה ואתה מסביר להם הפרשה, ואתה אומר להם שאנחנו רוצים לבנות שכונה בשביל לחיות בעתיד.

מופיד מרעי: הגבול בינך לבין השכן, זה לא יהיה הגבול.

מופיד מרעי: המתכננים לוקחים את כל החלקות והגבול שלך עובר.

מופיד מרעי: להחדיר את זה, זה שינוי תרבותי.

מופיד מרעי: זה לא קל וזה לא פשוט.

מופיד מרעי: הגענו לשלב שכמעט מגישים את התכנית, פתאום צצה רשות העתיקות.

חמד עמאר: אני חייב להתקדם כי יש לי עוד רבע שעה ואני רוצה לשמוע את כל המשרדים.

מופיד מרעי: בנושא תכנון, ייאמר לזכותם שיש תהליך כתוצאה מכל החבר'ה שיושבים כאן ואלה שלא יושבים כאן.

מופיד מרעי: כולם לוחצים על מנת שיהיה.

מופיד מרעי: מה כן אפשר לעשות ואפשר לרשום את זה בפרוטוקול.

מופיד מרעי: תעבירו לנו לרשויות שיכולות לנהל את התקציב שלהן, תעבירו לנו את התקציב, לא דרך הוועדה המקומית לתכנון ובנייה.

מופיד מרעי: אנחנו נאיץ את התהליך.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את נציג האוצר בנושא תכנון ובנייה.

חמד עמאר: יש לך משהו להוסיף?

<קריאה: לא.

<נביה אסעד: יש לי הערה בנושא הזה.

<נביה אסעד: אני רוצה להגיד לכל חבריי ראשי הרשויות שעניין איחוד וחלוקה, כל עוד האדמה פרטית בכפרים, לעולם זה לא ילך.

<נביה אסעד: לעולם.

<נביה אסעד: לא עוד עשר שנים ולא עוד עשרים שנים.

חמד עמאר: אני רוצה לעדכן אותך.

<מיכל מריל: למה בסכנין זה הולך?

<נביה אסעד: זאת לא אדמה פרטית.

<מיכל מריל: אדמה פרטית.

<נביה אסעד: אדמת מינהל.

<נביה אסעד: לא אדמה פרטית.

<מיכל מריל: אדמה פרטית ובנוי כבר.

<קריאה: זה קורה בקרקע פרטית בכל המקומות.

<נביה אסעד: אני אומר לכם שהכול בלוף.

<נביה אסעד: לעולם לא ילך.

<נביה אסעד: לעולם.

חמד עמאר: נושא של איחוד וחלוקה, באזור בנוי, כאשר אתה בא לתכנן, זה מאוד בעייתי.

חמד עמאר: אבל באזור לא בנוי עד עכשיו אני חושב שניתן להגיע.

<נביה אסעד: כי אדמה פרטית, לזה יש לו חמישה דונם ולזה יש שמונה דונם.

<נביה אסעד: תעשה איחוד וחלוקה – זאת מלחמת עולם.

<קריאה: אבל יש כאן

<קריאה: טבלאות איזון וכל אחד מקבל מה שהוא צריך לקבל.

<נביה אסעד: מלחמת עולם.

חמד עמאר: יש טבלאות איזון.

<נביה אסעד: זה לא ילך.

חמד עמאר: אני רוצה לשמוע את משרד החקלאות.

חמד עמאר: אחרי משרד החקלאות, משרד השיכון.

חמד עמאר: אני רוצה לעדכן אתכם.

חמד עמאר: כשהיינו בקואליציה ובנינו את התכנית בכנסת ה-19, שמנו חמישה מיליון שקלים להקמת מו"פ דרוזי חקלאי לקדם את המדענים.

חמד עמאר: אחרי שאנחנו בקדנציה בכנסת ה-20, בהתחלה היינו באופוזיציה, לקחו את הכסף של המו"פ לקדם את כל המדע ושמו אותו בכבישים חקלאיים.

חמד עמאר: בואו נשמע איפה התקדמנו בכבישים חקלאיים.

<צביקה כהן: משרד החקלאות.

<צביקה כהן: אנחנו עובדים קצת שונה מאחרים.

<צביקה כהן: אנחנו עובדים בקולות קוראים.

<צביקה כהן: יש לנו 15 מיליון שקלים לדרכים חקלאיות במגזר הדרוזי והצ'רקסי.

<צביקה כהן: עד היום ב-2016 ו-2017 פרסמנו קולות קוראים.

<צביקה כהן: החבר'ה ניגשו וניצלו ברמה של חמישה מיליון שקלים.

<צביקה כהן: ראינו שזה קצת מעט מדי בהשוואה למה שצריך, זה בערך 7.5 מיליון שקלים, ואנחנו ביחד עם השר והדרישות של ראשי הרשויות שינינו את התמיכה מ-80 אחוזים ל-90 אחוזים לראשי המועצות האלה.

<צביקה כהן: פרסמנו קול קורא.

<צביקה כהן: המצ'ינג נשאר לכם 10 אחוזים.

<צביקה כהן: בדרך כלל המצ'ינג של ראשי המועצות בדרכים הוא 20 אחוזים ואנחנו הלכנו לקראת כי היו ביקושים קצת יותר נמוכים והגענו ל-90 אחוזים של המדינה.

<צביקה כהן: אני מאמין שבקול קורא שהוצאנו עכשיו – לפני שבוע הוצאנו קול קורא ל-2018 עם 90 אחוזים מדינה – אני מאמין שכל הכסף ינוצל ועד 2019 נגמור את ה-15 מיליון שקלים.

מופיד מרעי: היה עוד חסם שאתם לא מדברים עליו.

מופיד מרעי: למה עד עכשיו לא ניצלנו את התקציב?

מופיד מרעי: לחלק מהישובים יש היתר לדרכים.

מופיד מרעי: מרבית הישובים, אין להם היתר לדרכים.

מופיד מרעי: הייתה דרישה חד משמעית להביא היתר.

מופיד מרעי: מה יעשה ישוב כמו חורפיש או כסרא ששטח הדרכים החקלאיות שלו מחוץ לשטח השיפוט שלו?

מופיד מרעי: לזכותכם, באיחור של שלוש-ארבע שנים, התקבלה החלטה על ידי השר, התחייבות.

מופיד מרעי: ראש המועצה, מהנדס המועצה והיועץ המשפטי של המועצה, אנחנו התחייבנו שנמציא היתר ומתחילים עכשיו לשחרר את הכסף.

מופיד מרעי: מה שאני מבקש זה שייתנו לנו את זה רטרואקטיבית.

מופיד מרעי: תעזרו לנו לקבל את זה רטרואקטיבית.

מופיד מרעי: תערבו את משרד החקלאות שייתן לנו את זה רטרואקטיבית.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על התכנית.

חמד עמאר: התכנית היא 15 מיליון שקלים והוא אומר שבסוף 2019 יימצאו כל ה-20 מיליון.

<נביה אסעד: יש כאן בעיה.

<נביה אסעד: אתמול המהנדס שלי נקרא לחקירה בתחנה על סלילת כביש חקלאי ששמנו עליו כורכר והוא בשטח שיפוט המועצה.

<נביה אסעד: האדמות בשטח שיפוט המועצה.

<נביה אסעד: הוא נקרא לחקירה כי אסור לו לעשות כורכר על כביש שהוא סלול מלפני מאתיים שנים.

<נביה אסעד: רק שמנו כורכר והוא נקרא לחקירה.

חמד עמאר: מי אמר שאסור?

<נביה אסעד: אני אומר לך.

<נביה אסעד: הוא נקרא לחקירה.

חמד עמאר: מי הגיש תלונה?

<נביה אסעד: הירוקים.

חמד עמאר: זו בעיה ספציפית.

חמד עמאר: נטפל בה.

חמד עמאר: משרד השיכון ואחר כך משרד התחבורה.

חמד עמאר: קיבלתי עדכון ממשרד השיכון ואתמול כבר נשלח לי הכול.

<קריאה: רגע.

<קריאה: למשרד החקלאות יש תקציב של תיעול וניקוז.

<ערן אטינגר: אני אתייחס לתקציב של הניקוז.

<ערן אטינגר: יש שם שלושה סעיפים בהחלטת הממשלה.

<ערן אטינגר: סעיף אחד הוא סעיף שהוא לא תקציב אלא העדפות.

<ערן אטינגר: אנחנו בנוהל תמיכות הרגיל שלנו שאנחנו מחלקים כספים לנחלים ארציים, לרשויות ניקוז, נותנים כבר שנה שלישית העדפה לפרויקטים שמשרתים ישובים דרוזיים.

<ערן אטינגר: חלק מהתכניות קיבלו ניקוד גבוה יותר ומשכו תקציבים.

<ערן אטינגר: הסעיף השני הוא ניקוז אזורי, 15 מיליון שקלים.

<ערן אטינגר: 6.3 מיליון שקלים הוקצו כבר ב-2017 לעשרה פרויקטים.

<ערן אטינגר: שאר הכסף יוקצה בקול קורא שפורסם לפני שבוע בשנת 2018.

<ערן אטינגר: הנושא היותר בעייתי הוא תיעול מקומי.

<ערן אטינגר: זה כסף שסוכם שעובר למשרד לשיתוף פעולה אזורי אבל ממתין לאישור אוצר.

<ערן אטינגר: משרד האוצר לא אישר להעביר את זה למשרד לשיתוף פעולה אזורי ומחפשים פתרון.

חמד עמאר: כמה כסף יש לניקוז?

<ערן אטינגר: בניקוז המקומי, 35 מיליון שקלים.

חמד עמאר: כמה נוצל עד עכשיו?

<ערן אטינגר: כלום.

<קריאה: בשלושת הסעיפים לא נוצל כלום.

<ערן אטינגר: לא נכון.

<ערן אטינגר: ה-15 מיליון שקלים, יותר מחצי בוצע.

<ערן אטינגר: ב-2018 הכול יהיה מנוצל.

<קריאה: איפה אתם מפרסמים את הקולות הקוראים?

<קריאה: ה-15 מיליון, באיזה סעיף זה?

<ערן אטינגר: בהחלטת הממשלה, 23-ב.

<ערן אטינגר: ניקוז מרחבי ואזורי.

<ערן אטינגר: הכסף הולך לרשויות הניקוז.

<ערן אטינגר: הם מבצעים פרויקטים אזוריים.

חמד עמאר: בתוך התכנית, כמו שאתם הסכמתם ש-40 מיליון מתוך התכנית ילכו לאזורי תעשייה שהם לא בתוך המגזר הדרוזי, בתוך התכנית יש 15 מיליון שקלים שהם אזורי.

<והיב חביש: לא.

<והיב חביש: ההגדרה שלהם בהחלטה היא נחל אזורי.

<קריאה: נחל אזורי בישובים שלנו.

<והיב חביש: בישובים שלנו.

<ערן אטינגר: הוא משרת את הישובים.

<ביאן קבלאן: כולם מרמים אותנו.

<ביאן קבלאן: אתה מבין?

<ביאן קבלאן: כולם מרמים אותנו.

<ביאן קבלאן: אף אחד לא יודע איפה השקיעו.

<ערן אטינגר: אני אומר.

<ביאן קבלאן: כן.

<ביאן קבלאן: תאמר בבקשה.

<ביאן קבלאן: רוצים לשמוע.

<ערן אטינגר: נחל קמא, נחל סאג'ור, נחל ראמה, נחל ינוח, נחל יסף, נחל אוהב - - -

<ביאן קבלאן: מי עשה את זה?

<ערן אטינגר: כולם נחלים אזוריים שמשרתים את הישובים הדרוזים.

<ערן אטינגר: הכסף הלך לפי החלטת הממשלה לרשויות הניקוז הרלוונטיות שהן גופים אזוריים – גליל מערבי, ירדן דרומי וכינרת – וזה ייכנס לביצוע.

מופיד מרעי: כל נושא הניקוז, משהו שהוא לא מובן.

מופיד מרעי: אנחנו נמצאים ברשות הניקוז של גליל מערבי.

מופיד מרעי: רשות הניקוז עושה ומתעסקת עם ניקוז עד לפאתי הישובים.

מופיד מרעי: מה זה פאתי הישובים?

מופיד מרעי: זה יכול להיות דבר ערטילאי.

מופיד מרעי: מה זה פאתי הישובים?

מופיד מרעי: זה הנחל?

מופיד מרעי: זה הבית האחרון?

מופיד מרעי: זה קו כחול?

מופיד מרעי: מה הם רצו מאתנו, ויתקנו אותי ויעזרו לי ראשי הרשויות, הם רצו מאתנו מצ'ינג של 50 אחוזים.

מופיד מרעי: היה או לא היה?

מופיד מרעי: היה.

מופיד מרעי: אמרנו, חברים, אנחנו לא יכולים לעבוד עם מצ'ינג של 50 אחוזים.

מופיד מרעי: או שתעבירו לנו את התקציב כי יש גם תיעול וניקוז מתוך הישוב עד לחיבור של הנחלים.

מופיד מרעי: מאיפה אני מביא כסף לזה?

מופיד מרעי: איך אני מביא תקציבים לדברים האלה?

מופיד מרעי: לכן נושא ה-50 אחוזים מצ'ינג באיזשהו מקום זה התמסמס.

מופיד מרעי: בפועל אנחנו לא רואים כלום.

<קריאה: זה ירד ל-20 אחוזים.

מופיד מרעי: לא נעשה ולא עשינו.

מופיד מרעי: אני חושב שכל נושא הניקוז והתיעול, אנחנו צריכים לעשות דיון.

חמד עמאר: בואו נקיים דיון בנושא הזה.

חמד עמאר: אני אקיים דיון.

חמד עמאר: משרד השיכון, בבקשה.

חמד עמאר: קיבלתי את כל הסקירה והבנתי גם מראשי הרשויות שהכול עובד כמו שצריך.

<גומא אבו חייב: אני העברתי ליושב ראש מצגת רחבה ומצגת מצומצמת.

<גומא אבו חייב: קיימנו בשבוע שעבר כנס של פורום ראשי הרשויות בהשתתפות השר יואב גלנט וסיכמנו את השנתיים האלה.

<גומא אבו חייב: בסך הכול באופן כללי אני יכול להגיד שהביצוע אצלנו הוא כמעט מושלם בכל הסוגים של ההחלטה.

<גומא אבו חייב: משרד השיכון אפילו מקדים תקציבים מ-2018 ל-2017 מ-2019 ל-2018.

<גומא אבו חייב: יש לנו שיתוף פעולה עם משרד האוצר ויש לנו שיתוף פעולה מאוד מצליח מול מינהל התכנון וגם מול ועדה לתכנון ובנייה כדי לקדם תכנון מפורט בחלק מהישובים.

חמד עמאר: יש לכם תכנון מפורט לאבו סנאן, ג'וליס, בית ג'אן.

<גומא אבו חייב: נכון.

<גומא אבו חייב: שמנו שם כסף.

<גומא אבו חייב: העברנו לרשות הרשאות.

<גומא אבו חייב: הרשות היא הגוף המתכנן, הגוף המנהל.

<גומא אבו חייב: הרשות היא סוג של מנהל פרויקטים והיא קובעת את צוות התכנון שלו והיא מתכננת כראות עיניה.

<גומא אבו חייב: התקציב נמצא ברשות.

<גומא אבו חייב: מתוך הסיכום הזה נוכל להתרשם שכל הדברים מבוצעים.

<גומא אבו חייב: שתי נקודות לפורום הזה.

<גומא אבו חייב: מאוד חשוב שהוועדה הזו תדע עליהן.

<גומא אבו חייב: בתוך התקציב יש סעיף של הסרת חסמי תכנון.

<גומא אבו חייב: התקציב ההתחלתי בחומש היה 95 מיליון לנושא הספציפי הזה.

חמד עמאר: 95 מיליון.

חמד עמאר: 30 מיליון – משרד הבינוי והשיכון.

חמד עמאר: 65 מיליון שקלים תוספת משרד האוצר.

<גומא אבו חייב: נכון.

<גומא אבו חייב: ה-30 מיליון שהופחתו, שמשרד האוצר לקח אותם לעצמו בלי לשאול אותנו, לא בחלוקה לחמש שנים.

<גומא אבו חייב: אם עבדנו על פי חלוקה תקציבית כל שנה, משרד האוצר לקח את ה-30 מיליון וייעד אותם לשני סעיפים.

<גומא אבו חייב: האחד, מט"ש לניר עציון שאמור לשרת את דליה, עוספייה ועוד כמה ישובים בכרמל, ועשה את הנדל"ן.

<גומא אבו חייב: אנחנו מממשים את זה טיפין טיפין על פי התפתחות הפיתוח והשיווקים.

<גומא אבו חייב: מט"ש ניר עציון למעשה זה כסף שנלקח על חשבון החלטה ממשהו שהרשויות מתנגדות לו.

<גומא אבו חייב: גם אנחנו כמשרד מתנגדים לו.

<גומא אבו חייב: אנחנו למעשה בצד של הרשויות בקטע הזה ואומרים שהכסף הזה צריך לחזור לתוך ההחלטה.

חמד עמאר: זה בחסמי תכנון ופיתוח לקחו 30 מיליון למט"ש?

<גומא אבו חייב: למט"ש.

<גומא אבו חייב: 20 מיליון לצורך העניין למט"ש ניר עציון.

<גומא אבו חייב: זה למעשה כסף שנלקח מהישובים למשהו שמבחינתנו אמור להיות כסף תוספתי אחר לא מתוך 959.

חמד עמאר: איזו תגובה אני יכול לקבל מהאוצר על הנושא הזה?

חמד עמאר: הוא מדבר על כסף שנלקח והועבר למט"ש ניר עציון.

חמד עמאר: 20 מיליון שקלים שנלקחו לא לפי התכנית.

<קריאה: חסמי תכנון.

<מעין ספיבק: אני צריכה לקבל על זה פירוט ולשאול.

חמד עמאר: אני מבקש לקבל פירוט ולקבל תשובה בנושא.

<גומא אבו חייב: עוד נקודה אחת שחשוב שגם ראשי הרשויות יכירו אותה.

<גומא אבו חייב: יש בתוך ההחלטה 40 מיליון שקלים לסבסוד למשרתי כוחות הביטחון.

<גומא אבו חייב: התקציב הזה למעשה, אנחנו מפרישים אותו פר שיווק ליחידת דיור לאזרח, לחייל המשוחרר.

<גומא אבו חייב: על פי תכנית השיווקים ב-2016, אנחנו כבר הוצאנו 14.9 מיליון שקלים מתוך התקציב.

<גומא אבו חייב: על פי תכנית 2017, אני צריך כדי להשלים את 2016 ו-2017 סכום שלן 45 מיליון שקלים.

<גומא אבו חייב: התקציב שעומד לרשותי לא מספיק.

<גומא אבו חייב: אם אני מסתכל על תכנית החומש במגזר הדרוזי - - -

<והיב חביש: לא.

<והיב חביש: אני אתקן אותך.

<והיב חביש: ה-40 מיליון שקלים באו כתוספת למה שאתה בדרך כלל תקצבת.

<גומא אבו חייב: לא.

<גומא אבו חייב: אני מסביר את זה.

<גומא אבו חייב: אני אסביר את הנקודה.

<גומא אבו חייב: אם אני לוקח את התכנית ארבע שנתית במגזר הדרוזי ואם אני מצליח בשיווקים, הצורך שלי הוא 136 מיליון שקלים.

<גומא אבו חייב: אין לי היום מקור תקציבי לכל זה ויש לי פחות כסף בהחלטה ולכן כאן אני צריך את האוצר.

<גומא אבו חייב: 90 אחוזים של השר כחלון והשר גלנט צריכים לבוא לידי ביטוי בביצוע בשטח.

<גומא אבו חייב: מי שכרגע יזכה ב-2017, בסוף 2017, ברבעון הראשון של 2018, כנראה שלא יהיה מענה בקצב תקציבי נזיל לצורך העניין.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: משרד התחבורה.

<עמאר רשרש: שלום לכולם.

<עמאר רשרש: במשרד התחבורה, התקציב בתכנית הוא 175 מיליון שקלים לחמש שנים בחלוקה של 35 מיליון שקלים בכל שנה.

<עמאר רשרש: בשנת 2016 תוקצבו פרויקטים בסך 35.2 מיליון שקלים.

<עמאר רשרש: בשנת 2017 תוקצבו פרויקטים בסך 36.4 מיליון שקלים בהתאם לתכנית ואפילו מעט מעבר לכך.

<עמאר רשרש: הפרויקטים של 2016 כבר נמצאים בביצוע.

<עמאר רשרש: מה שבוצע ב-2017, עוד מעט יגיע לביצוע.

<עמאר רשרש: לגבי 2018, נמצאים עכשיו בהכנה של התכנית וגיבושה וגם כאן מדובר באותו היקף, של 35 מיליון שקלים.

<עמאר רשרש: המשרד בסך הכול עובד בשיתוף פעולה טוב עם ראשי הרשויות ואנחנו מתקצבים פרויקטים בהתאם לצפי התכנוני וסדר העדיפות שהוחלט ביחד עם הרשויות.

חמד עמאר: אין לי שיקול דעת בנושא.

חמד עמאר: אני חייב לסגור את הדיון.

חמד עמאר: תקנון הכנסת אומר שבשעה 16:00 חייבים לסגור את הישיבה.

חמד עמאר: אני אפילו לא יכול לסכם את הדיון אבל אני מבטיח לכם דיון המשך בנושא.

חמד עמאר: תודה רבה.