הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 219, 2018-02-05 12:20

עאידה תומא סלימאן: אני פותחת את הישיבה של הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי ואנחנו ממשיכות סדרת ישיבות בנושא של תעסוקת נשים ערביות בדואיות בנגב.

עאידה תומא סלימאן: לפני שאנחנו מתחילות את הדיון ברצוני להשתמש בבמה הזו גם כדי לברך על החלטה מאוד אמיצה בעיניי ובמקומה שקיבלה גברת דורית סלינג'ר, המפקחת על הביטוחים, בתגובה לדיון שהתקיים אצלנו בוועדה.

עאידה תומא סלימאן: היא קנסה שתי חברות ביטוח שהפיצו פוליסות ביטוח בעיקר בהתחלה לעורכי דין שמבטחות את העורכי דין בפני תביעות על הטרדה מינית ומספקת להם ייצוג משפטי במקרה והם ייתבעו על זה.

עאידה תומא סלימאן: הדיון התקיים בוועדה לקידום מעמד האישה, חשפנו את העובדה שלמרות שהחוק מונע הפצת פוליסות כאלה יש עדיין חברות ביטוח שעושות את זה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו פנינו, אני פניתי אישית לגברת דורית סלינג'ר וביקשתי ממנה לחקור את הנושא והיא אכן חקרה, מצאה לנכון שיש שתי חברות שעושות את זה, הטילה קנסות גדולים עליהן ומנעה מהן וחידדה עוד יותר את הוראות החוק בנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזו הצלחה, זה הישג של עבודת הוועדה, זה מעיד שנכון, יכולים לשלול מאתנו את האפשרות לחוקק חוקים בוועדה בגלל כל מיני טריקים של קואליציה נגד האופוזיציה אבל לא יכולים לקחת מהידיים שלנו את הפיקוח והבקרה על עבודת הרשויות שבעיני זו אחת הדוגמאות שלהם.

עאידה תומא סלימאן: אז אנחנו מברכות על ההחלטה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לעבור, התקיים דיון קודם היום בנושא של תעסוקת נשים ערביות בנגב בתכנית של משרד העבודה והרווחה או התרומה של משרד העבודה, רווחה ושירותים חברתיים לנושא ואנחנו נמשיך עכשיו עם האחריות או התרומה של משרד החינוך ומשרד הכלכלה לתכנית החומש הממשלתית שבאחריות משרד החקלאות ופיתוח הכפר.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לברך על הצטרפות קודם כל קבוצה גדולה, כהרגלן כל יום שני, של נשים עושות שלום וגם של קבוצת נשים נעמ"ת נצרת שהיא קבוצה של מנהיגות אני הבנתי.

עאידה תומא סלימאן: ברוכות הבאות ומצטרפות לדיונים שלנו.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה רק לחברי הכנסת שיידעו איך אנחנו ננהל את זה.

עאידה תומא סלימאן: מרכז טאוב שפיתח מסמך מאוד חשוב בנושא של אוכלוסייה ערבית ובעיקר תעסוקה יציגו לנו את הנתונים שקשורים לנשים ערביות עם דגש על נשים ערביות בדואיות.

עאידה תומא סלימאן: אחר כך נעבור למשרד החינוך ומשרד הכלכלה שהוזכר הרבה בישיבה הקודמת.

עאידה תומא סלימאן: ניתן לכן לסקור, אני מאוד מבקשת, הסקירות יהיו חמש, חמש, חמש דקות.

עאידה תומא סלימאן: ואחר כך נפתח את זה לדיון.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

<הדס פוקס: אני אציג נתונים מתוך מחקר שפרסמנו על השכלה ותעסוקה של ערבים צעירים, הסתכלנו על כל החברה הערבית, גברים ונשים ופה אני אציג את מה שקשור לנשים בדואיות, בעיקר דברים שקשורים להשכלה.

<הדס פוקס: ואני אגיד לפני שאני מתחילה שזה דווקא תמונה דיי אופטימית, אני חושבת, של הדור הצעיר בחברה הערבית.

<הדס פוקס: יש פה שיעורי תעסוקה לפי השכלה ולאום וכבר דיברו פה, רואים למטה, בכחול בהיר את התעסוקה של לא אקדמאים ובכחול כהה את התעסוקה של אקדמאים.

<הדס פוקס: בדואיות נמצאות למטה.

<הדס פוקס: ואפשר לראות אצל הנשים הבדואיות את הפער הכי גדול בין תעסוקה של נשים שהן משכילות לנשים שלא משכילות.

<הדס פוקס: לא משכילות רק 10% מועסקות, זה בקרב גילאים צעירים, ואצל משכילות 86% מועסקות, הבדלים נורא גדולים, ולכן בעצם השכלה בחברה הבדואית היא מאוד מאוד משמעותית.

<הדס פוקס: כשאנחנו ראינו שאצל משכילות התעסוקה היא מאוד גבוהה אז באמת מה שיעור המשכילות בחברה הבדואית אז מצד ימין אפשר לראות ש-16% מהנשים הבדואיות הצעירות הן אקדמאיות לעומת 7% מהגברים ובאמת הנשים הבדואיות הרבה יותר משכילות מאשר הגברים הבדואים אבל זה עדיין נמוך יחסית לשאר קבוצות האוכלוסייה הערביות.

עאידה תומא סלימאן: זה יותר מכפול.

<הדס פוקס: נכון.

<הדס פוקס: אפשר לראות יותר מכפול גם אצל הבדואיות, גם אצל המוסלמיות, אצל המוסלמיות זה פי 2.5, מאוד משמעותי ועוד מעט אני אראה גם את הצפי - - -

עאידה תומא סלימאן: תשמעי, זה כנראה מגמה ערבית.

עאידה תומא סלימאן: אפילו אם חילקתם את זה לעדות כי זה אצל כל העדות, זה אומר שזה מגמה ערבית.

יוסף ג'בארין: אם את לוקחת ערבים ויהודים ייצא לך כפול אצל האוכלוסייה הערבית.

<הדס פוקס: גם אצל היהודים, נשים הן יותר משכילות זה משהו שקורה בכל - - - בחברה הערבית זה משהו שהוא הרבה יותר משמעותי ומה שמעניין זה שזה תופעה שהיא חדשה.

<הדס פוקס: בשנות ה-90 הגברים הערבים היו יותר משכילים מאשר הנשים וחל איזשהו שינוי, נשים ערביות יצאו לאקדמיה - - -

ג'מאל זחאלקה: גם היהודים היו אותו דבר אז.

<הדס פוקס: אצל היהודיות גם בשנות ה-90 וגם בשנות ה-80 היהודיות היו יותר משכילות מאשר היהודים ואצל הערבים - - -

עאידה תומא סלימאן: בגלל זה פערי שכר למשל בין נשים ערביות וגברים ערבים הם לא פערים גדולים כי עיקר ההכנסה של נשים ערביות היא ממקצועות של אקדמאים אז היא יותר גבוהה מאשר של הגברים.

יוסף ג'בארין: אבל סליחה, למה בגילאים הללו 30-33, מה מייחד את הגיל הזה?

<הדס פוקס: הגילאים האלה פשוט יש שינוי מאוד גדול שקורה באוכלוסייה הערבית ורציתי לראות מה קורה אצל הצעירים שזה בעצם הגילאים שבהם חל השינוי.

ג'מאל זחאלקה: בסך הכל התמונה היא קצת אחרת אם אנחנו לוקחים - - -

עאידה תומא סלימאן: ברור, אם אתה מכניס את הגילאים היותר מבוגרים זה מוריד את ה- - -

<הדס פוקס: אני מסתכלת על השינויים שחלו בשנים האחרונות שזה שינויים מאוד גדולים ב- - -

ג'מאל זחאלקה: את לקחת גיל 30-33, אם מעל לגיל הזה המגמה משתנה ומתחת לגיל הזה, כלומר איפה זה עומד על הסקאלה של ה- - -

<הדס פוקס: אז לקחתי 30 ולא גילאים יותר צעירים כי זה פה בהשוואה ליהודים ויהודים בגילאים צעירים מ-30 עדיין לומדים באקדמיה, ולכן זה מגיל 30, כדי שנוכל להשוות ליהודים, וגילאים יותר מבוגרים, כמובן שבשכבות הכי מבוגרות הגברים יותר משכילים - - -

עאידה תומא סלימאן: זה מוריד.

<הדס פוקס: כן.

ג'מאל זחאלקה: על פי היגיון ליניארי זה צריך להיות בשנות ה-20 אחוז יותר גבוה של - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, אבל עם תואר אקדמי.

עאידה תומא סלימאן: עם תואר אקדמי זה בטח מעל ל-25, זה חייב להיות.

<הדס פוקס: נכון, נכון, פחות או יותר 25 והגברים היהודים לדוגמה מתחילים רק ללמוד בגיל 25, ולכן בשביל לעשות את ההשוואה הסתכלתי על זה.

<הדס פוקס: בכל מקרה זה אקדמאים.

<הדס פוקס: אם אנחנו מסתכלים על שלב יותר מוקדם שזה זכאות לבגרות אז גם פה קצת קשה לראות, הגברים הם למעלה והנשים למטה ואפשר לראות מה קורה בשנת 99' לעומת 2013.

<הדס פוקס: בצהוב יש את מי שמקבל זכאים לתעודת בגרות שעומדת בדרישות סף אקדמיות, כלומר, בגרות שהיא איכותית כשיש אנגלית, יש מתמטיקה ויש מגמה.

<הדס פוקס: צהוב פלוס כחול זה סך הכל האנשים שזכאים לתעודת בגרות.

<הדס פוקס: ואפשר לראות את השיפור המאוד גדול שחל אצל הנשים הערביות בכלל ו- - -

עאידה תומא סלימאן: אבל לא אצל הצעירות הערביות הבדואיות.

<הדס פוקס: נכון שאצל הבדואיות השיפור הוא פחות גדול.

<הדס פוקס: דבר ראשון, ביחס לגברים, זה לא נושא הוועדה אבל אצל הגברים אפשר לראות שהשינוי מאוד קטן והגברים הערבים, הפער בינם לבין הגברים היהודים גדל במקום לקטון.

<הדס פוקס: אבל אנחנו פה מדברים על הנשים אז אצל הנשים הבדואיות מה שכן אפשר לראות זה הגידול, הכפלה של שיעור הבדואיות שיש להן תעודת בגרות אקדמאית שאפשר אחר כך להמשיך לאקדמיה וזה גדל מ-15% ל-28%, זו עלייה מאוד משמעותית.

<הדס פוקס: ואפשר לראות שיש שיפור גדול בהשכלה התיכונית שהיא יותר איכותית - - -

עאידה תומא סלימאן: את בדקת עד 2013?

<הדס פוקס: כן.

עאידה תומא סלימאן: כלומר זה גם יכול להיות שזה אחוזים אחרים.

<הדס פוקס: כמובן.

<הדס פוקס: פה יש לנו את שיעור הסטודנטים בגילאי 18-27 ופה למטה אפשר לראות את הנשים הבדואיות שזה גדל ב-50% בתוך חמש שנים, כמובן שמאז זה המשיך וגדל.

<הדס פוקס: מדברים הרבה על המספרים שנורא גדלו.

<הדס פוקס: המספרים נורא גדלו גם בגלל שהחברה הבדואית גדלה אבל כך שמסתכלים על שיעור מתוך קבוצת הגיל אפשר לראות את הגידול ובאמת הנשים הבדואיות יוצאות - - - אפשר לראות שזה שינוי שקרה בעיקר אצל הדרוזיות והבדואיות ואפשר לראות אצל הגברים הבדואים שבקושי נעשה שינוי והיום יש פי ארבעה בדואיות באקדמיה ביחס לגברים הבדואים.

<הדס פוקס: אני מדברת פה על האקדמיה בישראל שזה טיפה מטה את הנתונים כי יש יותר גברים שנוסעים ללמוד בחו"ל אבל למידה בחו"ל זה לא משהו שמתאפשר לכל אחד והלמידה הזאת- - -

עאידה תומא סלימאן: זה חשוב כי במבט ראשון זה נשמע כאילו יש נשים הרבה יותר שלומדות או צעירות שלומדות באקדמיה מאשר צעירים בדואים.

עאידה תומא סלימאן: אבל אם מחשבים, וזה לא קורה פה, את כל אלה שלומדים בחו"ל, ואני יודעת, חו"ל זה גם ירדן וגם ראינו בשטחים הפלשתינים, הכבושים, וגם בחו"ל, באירופה וכו' אז אני בטוחה ש- - -

סעיד אלחרומי: יש צמצום אבל הבנות הן יותר מבנים.

עאידה תומא סלימאן: כן?

עאידה תומא סלימאן: אפילו אם מוסיפים את הכל, סעיד?

סעיד אלחרומי: הבנות הן יותר במכללות בעצם, במכללות להוראה וכל זה, הכשרת מורים, שם המסה הגדולה.

<הדס פוקס: כשמדברים גם על הגברים הערבים שלומדים בחו"ל מדברים על עוד שליש, זה לא שיש פי שתיים, זה לא הבדלים מאוד גדולים.

<הדס פוקס: בכל מקרה אז הראיתי שהיה את השיפור בבגרויות ושיפור מאוד גדול בשיעור הפונות לאקדמיה.

<הדס פוקס: אבל מה הן לומדות באקדמיה - פה יש משמאל את הנשים הבדואיות ואפשר לראות שבניגוד לשאר הקבוצות הערביות שגם אחוז גבוה לומד חינוך, שזה בכחול למטה, אחוז גבוה לומד חינוך אבל כן לומדים כל מיני דברים אחרים.

<הדס פוקס: אצל הנשים הבדואיות בכחול זה חינוך, בסגול זה מדעי הרוח שזה בעצם גם כן נשים שלומדות לתעודת הוראה.

<הדס פוקס: אז למרות שיש גידול מאוד משמעותי בבדואיות שממשיכות לאקדמיה עדיין הן מרוכזות בתחומים של החינוך.

<הדס פוקס: אנחנו יודעים שיש בעיה של היצע עבודה למורות, זה משהו שהוא קורה בעיקר בצפון אבל גם בדרום, זה לא משהו שהוא יציב.

<הדס פוקס: גם אם היום יש עבודה למורות בדואיות ברור שבעוד עשר שנים, נגיד, אם זה ימשיך להיות ככה כבר לא תהיה להן עבודה.

עאידה תומא סלימאן: למה אספתם את כל ה-26% ב"אחר"?

<הדס פוקס: זה פשוט - - -

עאידה תומא סלימאן: כלומר, יש שלוש קטגוריות לנשים הערביות הבדואיות: יש את החינוך, מדעי הרוח ויש את האחר.

עאידה תומא סלימאן: זה כולל הקטגוריות האחרות?

עאידה תומא סלימאן: כשאת אומרת אחר, כלומר, יש בתוך זה גם הנדסה וגם - - - שלא כללת.

<הדס פוקס: הכל שם, בגלל שאצל הנשים הבדואיות זה מאוד קטן, זה מספרים מאוד קטנים אצל הבדואיות, ולכן - - - היינו צריכים לאחד את זה.

<הדס פוקס: אפשר לראות בכלל שהנדסת מחשבים זה אדום וורוד זה לא משהו שבכלל נשים ערביות לומדות ואצל הנשים הבדואיות זה עוד יותר קטן מזה.

יוסף ג'בארין: גם עניין החינוך אולי כדאי להפריד בין הכשרת מורים לבין תואר אוניברסיטאי.

יוסף ג'בארין: לא ברור מהשקף מה הכוונה.

<הדס פוקס: אז מתוך הנשים הבדואיות 33% לומדות במכללות לחינוך והשאר לומדות באוניברסיטה, גם חינוך באוניברסיטה.

יוסף ג'בארין: שליש מאלה שלומדות זה בהכשרת מורים.

<הדס פוקס: אם פה אנחנו רואים 46% שלומדות חינוך אז מתוך זה 33% לומדות במכללות להוראה ועוד 13% שלומדות ב- - -

עאידה תומא סלימאן: אבל גם מתוך אלה שנמצאות באוניברסיטה, באקדמיה, גם יש כאלה שממשיכות הוראה אפילו אם למדו חינוך.

<הדס פוקס: בהחלט.

<הדס פוקס: כשאנחנו מסתכלים במה הם מועסקים, באיזה ענפי תעסוקה הם מועסקים אז פה יש את השיעור של הנשים שמועסקות בענף החינוך ואפשר לראות שאצל הנשים הבדואיות, זה מצד ימין, 92% מאלה שלמדו חינוך מועסקות בחינוך ואחוז מאוד גבוה, 55% מאלה שלא למדו חינוך גם מועסקות בחינוך.

<הדס פוקס: שזה בגדול אומר שכמעט כל הנשים הבדואיות שהן משכילות הן עובדות בהוראה.

<הדס פוקס: הזכרת את ה-13,000 מורים שמחפשים עבודה, זה משהו שלא כל כך קורה בנגב ואת זה אפשר לראות מהתרשים הזה שמראה את שיעור המורים שמלמדים בחינוך הערבי בנגב וגרים בצפון שזה משהו שהיה במגמת עלייה.

<הדס פוקס: בשנים האחרונות זה יציב אבל זה עומד על משהו כמו 35% מהמורים בנגב שגרים בצפון.

<הדס פוקס: כלומר עדיין יש מקום בדרום ל - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל כדאי גם לשים לב שחלק מהם כבר העבירו את מקום המגורים שלהם לנגב.

<הדס פוקס: אני מדברת על מי שמוגדר, מי שמקום המגורים שלו הוא בצפון - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, אבל יש כאלה שהם מהצפון, אחרי כמה שנים שהם כבר נמצאים שם העתיקו את מקום המגורים כך שבסטטיסטיקה הם נראים לא - - -

סעיד אלחרומי: ואנחנו מקבלים אותם בשמחה.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת אבל רק מבחינה סטטיסטית.

<הדס פוקס: את אומרת שאחוז של לא בדואיות שמלמדות בדרום הוא עוד יותר גבוה מהאחוז הזה.

<הדס פוקס: כלומר עדיין יש מקום להוראה אבל ברור שזה לא יוכל להמשיך להרבה שנים אם כל הנשים הבדואיות או רוב הנשים הבדואיות ימשיכו ללמוד חינוך.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שזה עשה מן מסגרת כללית.

עאידה תומא סלימאן: מוחמד אלהיב, ממונה על החינוך הבדואי, משרד החינוך, בבקשה.

<מוחמד אלהיב: שלום לכולם.

<מוחמד אלהיב: אנחנו נתבקשנו כאן להציג גם את סיכומי מסקנות ועדת החלטת ממשלה 3708.

<מוחמד אלהיב: כמובן, החלטה זו התלוותה על ידי מכון ברוקדייל, אנשיו נמצאים כאן.

<מוחמד אלהיב: אבל בגדול מה שאפשר לסכם שכל התקציב שיועד עבור החינוך בהחלטת הממשלה הקודמת נוצל עד השקל האחרון ויועד לפי התכנית המפורטת שהוצגה לשר החינוך, לוועדת החינוך ולכל הגופים המקצועיים.

עאידה תומא סלימאן: אני הייתי שמחה מאוד אם הוועדה היא לקידום מעמד האישה וגם לשוויון מגזרי כי אז הייתי חולשת על כל האוכלוסייה הערבית ושוויונה אבל אני שוויון מגדרי.

<מוחמד אלהיב: אנחנו גם משרד חינוך אבל - - -

עאידה תומא סלימאן: לא כי יש טעות שם, אני יודעת.

<מוחמד אלהיב: אה טוב זה, נחליף את ה-ז' ב-ד', אין בעיה.

<מוחמד אלהיב: התכנית החדשה, החלטת ממשלה החדשה 2397 שמתייחסת לשנים 17'-21' אנחנו מדברים גם - - - אנחנו מתייחסים לתכנית פדגוגית מפורטת שמתייחסת לכל הגילאים, מגן חובה עד י"ב ואפילו עד להשכלה הגבוהה.

<מוחמד אלהיב: הנתונים שהוצגו על ידי חברתי כאן

<מוחמד אלהיב: במצגת הקודמת זה נתונים שהתייחסו עד שנת 2014.

<מוחמד אלהיב: היום אנחנו ביחד עם המל"ג עובדים על תכנית כל כך מפורטת, תכנית חומש עד לשנת 21'-22' אשר מתפקידה לבוא ולהכפיל את מספר המתקשרים באקדמיה בכל התחומים ולהוריד גם את הצבעים שראינו אותם, הצבעים של מדעי רוח וחינוך להוריד במידת המקסימום ולהעלות במקצועות יותר איכותיים כמו הנדסה, מדעי רפואה ומקצועות אחרים שדרושים לצמיחה אישית וצמיחת המשק הכלכלי במדינת ישראל.

<מוחמד אלהיב: אנחנו מדברים על סך הכל, זו אוכלוסיית היעד שלנו, קצת פחות מ-100,000 תלמידים.

<מוחמד אלהיב: רוב התלמידים שלנו נמצאים בבתי ספר יסודיים, קצת פחות מ-50,000 תלמידים וקרוב ל-20,000 תלמידים בעל יסודי והשאר בגני הילדים.

<מוחמד אלהיב: זו תמונה כוללת, אנחנו שמנו דגש על מנת, שוב, להעצים, לבוא ולהמשיך להעצים את החברה.

<מוחמד אלהיב: וכמובן, האישה היא חלק מתוך החברה הזו, אנחנו שמים דגש על העצמת התלמיד ומתן מיומנויות נוספות, ולכן שמנו דגש על כל המקצועות הנלמדים בבתי הספר ובדגש על שפת אם, מתמטיקה, אנגלית ומדעים וטכנולוגיה.

<מוחמד אלהיב: בכל תחומי הדעת, בכל שכבות הגיל, ממש מגן חובה עד י"ב שמנו לנו יעדים, עד 22', לפי תוצאות המיצ"ב שרמ"ה בוחנת את כלל תלמידי ישראל.

<מוחמד אלהיב: אז אנחנו נמצאים בע"ו ב-536 נקודות.

<מוחמד אלהיב: שמנו לעצמנו יעדים לפ"ב ל-22', כנ"ל גם בכיתות ה', גם בכיתות ח'.

<מוחמד אלהיב: אלה היעדים שאנחנו מצפים להם.

<מוחמד אלהיב: עשינו את זה גם בערבית בשפת אם, במתמטיקה, במדע וטכנולוגיה ולכך גם ייעדנו תקציבים תוספתיים רבים, הן בימי הדרכה, הן בשעות תגבור בתוך בתי הספר והן בהמשך העצמת המורים דרך מרכזי הפסגה השונים בתוך בתי הספר ובתוך מרכזי הפסגה.

יוסף ג'בארין: אלה יעדים ואחר כך יש תכניות ליעדים?

יוסף ג'בארין: כי בינתיים המגמה היא הפוכה.

<מוחמד אלהיב: יש תכנית מפורטת לכל מקצוע ומקצוע.

<מוחמד אלהיב: נעשית עבודת עומק, ממש עומק, עם כל המורים, עם כל בתי הספר.

<מוחמד אלהיב: אנחנו עכשיו גם בתכנית החומש החדשה שמנו דגש גם על איכות המנהלים, חלק מהמנהלים לקראת סוף השנה הזאת חלק מהמנהלים שסימנו אותם כמנהלים שיש מקום לעזור להם לסיים את תפקידם בכבוד אז תהיה קבוצה לא מבוטלת בסוף השנה הזו אשר באמת כן יסיימו את תפקידם בכבוד.

<מוחמד אלהיב: ואנחנו במקביל יחד עם מכון אבני ראשה שהוא הגוף המוסמך דרך משרד החינוך להכשיר עתודה ניהולית בחברה הישראלית אז יש לנו דווקא תכנית מאוד מובנית וייעודית עבור המגזר הבדואי שהיא שונה לחלוטין מכלל המגזרים במדינת ישראל על מנת להמשיך ולתת להם העדפה מתקנת.

עאידה תומא סלימאן: אני מסתכלת בדיוק על ה- - - אני יודעת שעוד לא הגענו, אבל כל מה שהוצג עד עכשיו ואני מבינה שגם מה שיוצג אחר כך אין בו שום פילוח מגדרי.

<מוחמד אלהיב: חברתי סנא שמצטרפת אליי היא היועצת הבכירה לנושא של ייעוץ בכיר בנושא, היא תתייחס ברשותך - - -

עאידה תומא סלימאן: באיזה נושא?

<מוחמד אלהיב: ייעוץ חינוכי.

<מוחמד אלהיב: ועיקר תפקידה של סנא ג'בארין יחד עם המפקחת השנייה שנבצר ממנה להגיע לכאן, חלק ניכר מעבודתן מתמקד דווקא בהעצמת נשים אז יש לה את ה- - -

עאידה תומא סלימאן: לא, בסדר, אבל כדי שאני אקבל תמונה איך התכנית הזו תפעל לקידום נשים בתוך - - - לא את הבנות בהדגש מיוחד על הבנות, על התלמידות בתוך החינוך, אני צריכה לראות איזשהו פילוח מגדרי של הנתונים שאתם מביאים.

עאידה תומא סלימאן: בשבילי זה תמונה של מערכת החינוך כולה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני לא רואה את הנשים והצעירות.

<מוחמד אלהיב: אנחנו כאן לא פילחנו לפי נשים, לפי ילדות ולפי ילדים.

<מוחמד אלהיב: אנחנו נותנים 100% משאב שוויוני לכל בית הספר, לכל הכיתה, לכל התלמידים, לכל האוכלוסייה אבל מבחינת הפילוחים, מבחינת ההישגים, אנחנו עשינו פילוחים אבל אנחנו לא מציגים אותם כאן.

עאידה תומא סלימאן: לא, אבל סליחה, יש לך למשל עכשיו, אני יודעת שנותנים אותם משאבים מבחינה תקציבית אבל אם אני - - - אתה הולך להציג לי אחוז או מספר הלא לומדים מקבוצת גיל מסויימת, אם אין שם פילוח מגדרי, אם אני לא יודעת כמה בנות לא לומדות בתוך זה, אם אני לא יודעת מה האחוז של הנושרות לעומת הנושרים מה זה יגיד.

עאידה תומא סלימאן: כלומר, כי עכשיו אתם לא בוועדת החינוך, אתם בוועדת קידום מעמד האישה.

עאידה תומא סלימאן: \

<מוחמד אלהיב: אנחנו לא הכנסנו את הנתון הזה אבל, שוב, בבדיקה שלנו רוב הנשירה שלנו אחרי כיתה ט' באה דווקא בקרב הבנים.

<מוחמד אלהיב: אחוז הנשירה בקרב בנות, ובעיקר גם ביישובים שקיבלו הכרה ואיפה שהקמנו בתי ספר תיכוניים, הוקמו שבעה בתי ספר תיכוניים ביישובים שקיבלו באמת הכרה כמו במולדה ובאבו טלול ובאסיף, איפה שהוקמו בתי ספר תיכוניים הנשירה בקרב בנות נהפכה בחמש שנים האחרונות כמעט לאפס.

<מוחמד אלהיב: עדיין עיקר הנשירה היא בקרב בנים אחרי כיתה ט' ובעיקר לבוא ולעזור למשפחה בכלכלת הבית.

עאידה תומא סלימאן: כן, זה סוג המידע שאני הייתי צריכה לקבל.

יוסף ג'בארין: אפשר להצביע על עלייה של אחוז ניכר של בנות שלומדות ומשתלבות במוסדות האקדמיים וגם במוסדות בכלל בשוק העבודה.

<מוחמד אלהיב: אז מבחינת ההישגים וזה אנחנו למקצועות - - - זה רוח הדברים.

<מוחמד אלהיב: אבל גם כן, באנו וצבענו את בתי הספר לפי צבעים.

<מוחמד אלהיב: בית ספר שמבקש יותר טיפול אינטנסיבי, יותר ממוקד, והנה זאת תמונת המצב.

<מוחמד אלהיב: בע"ז בבתי הספר היסודיים יש לנו 52 בתי ספר, כמעט 50% מסך הכל של בתי הספר היסודיים שבבתי ספר במיקוד זה דורש טיפול נקודתי וטיפול נוסף.

<מוחמד אלהיב: ואכן משרד החינוך השנה נתן תכניות מעטפת וקראנו להם תכנית מרום ותכנית יכולות שמלוות את מנהלי בתי הספר בלהעצים אותם, לשפר את התפקוד הן של המנהל, של צוות המורים והתפוקה המצופה היא עבור תלמידי בתי הספר.

<מוחמד אלהיב: זאת תמונת הבגרויות: בע"ו אנחנו הגענו מתוך - - -

עאידה תומא סלימאן: אפשר לדעת, רק לפני שאנחנו עולים מבחינת הגילאים, מבחינת גני ילדים מה המצב שם?

עאידה תומא סלימאן: מה אחוז הילדים שנמצאים בגני ילדים?

<מוחמד אלהיב: יש בסך הכל בע"ו היו לנו 5197 ילדים שלא הייתה להם מסגרת חינוך.

עאידה תומא סלימאן: אני זוכרת את הדיון בוועדת החינוך.

<מוחמד אלהיב: לא היה לזה מענה.

<מוחמד אלהיב: היות וחוק חינוך חובה גם הוא חל רק בשנת 2015-16 אז משרד החינוך התחיל ליישם את התכנית הזו, את ההחלטה הזו הלכה למעשה.

<מוחמד אלהיב: עדיין אנחנו נתקלים בבעיות.

<מוחמד אלהיב: עיקר הנשירה הזו היא קיימת בשתי מועצות: במועצות אל קאסום ובמועצת נווה מדבר.

<מוחמד אלהיב: מתוך הנתון הזה 66% מסך הכל ילדים מתוך שתי הרשויות האלה.

<מוחמד אלהיב: שאר האחוז הוא משאר הרשויות אבל עיקר הילדים הם גם מהיישובים המזינים.

<מוחמד אלהיב: למשל יש ברהט, בחורה ובכסייפה גם כן ילדים מסומנים שלא לומדים אבל הם שייכים יותר ליישובי הפזורה שמסביב.

<מוחמד אלהיב: המשרד היום באמת עושה עבודה אינטנסיבית מול הרשויות.

<מוחמד אלהיב: יש לנו בעיה קריטית מול אחת המועצות האזוריות, אנחנו בשיח מתמשך עד אינסוף, אנחנו ביקרנו יחד מנכ"ל משרד החינוך מתחילת השנה עד היום הזה שש פעמים שם, פגשנו את ראשי הרשויות לנסות - - - להסיר חסמים שלא תלויים תמיד במשרד החינוך אלא במשרדים אחרים.

<מוחמד אלהיב: מתוך ההישגים של הבגרויות אם אנחנו רואים את הנתון הזה של 46%, לצערי או לשמחתי, אבל זה נתון, שני שליש מהנתון הזה הוא מצביע על הצלחת הנשים ורק כשליש מהבנים הם זכאים לתעודת בגרות.

<מוחמד אלהיב: זה משליך באופן ישיר גם על התפתחות החברה.

<מוחמד אלהיב: אמנם זה מעצים את הצעירה, הולכת ולומדת - - -

<קריאה: מה 46%?

<מוחמד אלהיב: מתוך הלומדים.

<מוחמד אלהיב: 46% לא מתוך שכבת הגיל, מתוך שכבת הגיל זה 32%, זה מתוך הלומדים.

<מוחמד אלהיב: אנחנו לוקחים את קבוצת הגיל, אנחנו מייחסים גם את ה-2000 ילדים שאינם נמצאים בתוך מסגרת חינוכית.

<מוחמד אלהיב: כמובן שמנו גם בתכנית החומש החדשה יעדים ברורים, ממש מדידים עם ערכים מצופים, הסברנו לכל מנהל ובנינו תכנית מפורטת, חליפה תפורה לכל מנהל בית ספר, לכל מורה ולכל תלמיד על מנת לראות את בתי הספר ואת התלמידים בעוד חמש שנים ממש במקומות אחרים.

<מוחמד אלהיב: אנחנו לא מצפים למהפכות במגזר הבדואי אבל כן אנחנו מצפים לתהליך של שינוי מתמשך בהתקדמות מדודה, כל שנה.

<מוחמד אלהיב: זה תהליך מבוקר, מובנה, אנחנו מעצימים את זה דרך הקמת שלושה מרכזי פסגה, לראשונה בתולדות המגזר בנגב אשר יתנו מעטפת ותמיכה לכ-6600 מורים שנותנים שירותי חינוך לתלמידים שלנו בבתי הספר.

<מוחמד אלהיב: כשאנחנו גם מסתכלים על המגמות הטכנולוגיות, אנחנו נכון לע"ז, אנחנו מצאים ב-50% מסך הכל התלמידים שלומדים בבית ספר תיכון, לומדים מגמות טכנולוגיות.

<מוחמד אלהיב: היעד שלנו בחמש שנים להעלות את זה בעוד 5% שזה אחוז יחסית גבוה.

<מוחמד אלהיב: להשוות, למשל עם המגזר היהודי במחוז דרום.

<מוחמד אלהיב: בע"ז המגזר במחוז דרום נמצא ב-51%, אנחנו נמצאים ב-50%, זאת אומרת שכמעט ואין פער.

<מוחמד אלהיב: והתכנית היא ל-55% לחמש שנים הקרובות כאשר אנחנו גם שמנו דגש לצעירות במיוחד למקצועות מדע וטכנולוגיה שתואמים דווקא את הגיל של הבת ושל הצעירה.

<מוחמד אלהיב: עדיין יש לנו נשירה ולא מסיימים י"ב.

<מוחמד אלהיב: זה במצטבר, אנחנו לקחנו מגן חובה עד י"ב.

<מוחמד אלהיב: ואחוז הלא מסיימים י"ב בע"ו הגיע ל-22% ובכתום, אם אנחנו מסתכלים בע"ד אנחנו היינו ב-36%, בע"ו אנחנו הגענו ל-22% ואם זה בצבע השני אנחנו היינו באחוז התמדה של 64% ואנחנו הגענו ל-78%.

<מוחמד אלהיב: אנחנו רואים כאן ממש כיוון טוב - - -

עאידה תומא סלימאן: אני אבקש משהו.

עאידה תומא סלימאן: נא להתמקד אם יש לך משהו שאפשר להציג באופן ברור שתורם לנושא שלנו בעניין של צעירות ונשים לתעסוקת נשים הבדואיות.

<מוחמד אלהיב: זה שוב, בכללית, משהו נקודתי, עכשיו סנא תוסיף, אבל בגדול למשפטי סיכום אני אומר ככה: מתוך 6600 עובדות ועובדי הוראה במגזר הבדואי בדרום כשני שליש הן נשים.

<מוחמד אלהיב: נקודה שנייה - מאז שפתחנו מאות גני ילדים משנת 2015 ועד היום קלטנו מאות סייעות בכל גני הילדים, קלטנו מאות סייעות גם בחינוך המיוחד.

<מוחמד אלהיב: משרד החינוך הוא המשרד הכי גדול ביחס למשרדים אחרים שמעסיק נשים בחברה הבדואית בדרום.

<מוחמד אלהיב: אני מבקשת שחברתי סנא תוסיף גם כמה נקודות בנושא של - - - תודה רבה.

יוסף ג'בארין: שלום לכולם.

יוסף ג'בארין: בהמשך למה שד"ר מוחמד הציג, אני אציג את עצמי, אני סנא ג'בארין, אני מפקחת על הייעוץ והיועצים במחוז דרום מזה 10 שנים.

יוסף ג'בארין: יועצים חינוכיים, כביכול, הם אלה שממונים על הרווחה הנפשית ועל קידום תכניות מניעה בבתי הספר וממקומי זה אני מדברת.

יוסף ג'בארין: במקביל לתכניות החומש שהן ממש נקודתיות ומעמיקות אני רוצה להתחיל דווקא לשאלתך, למרות שד"ר מוחמד התייחס לנתון אבל ב-93' אגיד את האמת וזה הכי אמיתי, כשהגעתי לאוניברסיטת בן גוריון למדו יחד איתי רק שלוש בנות בדואיות שהן מפורסמות.

יוסף ג'בארין: כיום יש לנו מאות אם לא יותר של בנות בדואיות מקומיות שמשולבות ונסעו גם לחו"ל ולמדו כל מיני ומשולבות בשוק התעסוקה אז האחוזים עולים ועולים עם הזמן ולזה אני רוצה להתייחס, לחינוך, לתעסוקה והעצמת נשים כתוצר של מכלול של תכניות שמשרד החינוך מקדם בתחום המגדר.

יוסף ג'בארין: שאלת או רצית לשמוע על משהו ספציפי.

יוסף ג'בארין: חשוב לי לציין שמשרד החינוך באמת במקביל לתכניות החומש מקדם את זה בכל המישורים, במישורי המורים, התלמידים, ההורים.

יוסף ג'בארין: כל מיני תכניות שמטרתן זה לקדם חשיבה מגדרית, לשנות תפיסות, להקנות מיומנויות וכישורי חשיבה וכלים חברתיים על מנת להעצים נערים ונערות וזה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני מצטערת אבל זה לא - - - הדיון לא מתמקד היום בתכניות של העצמה מגדרית בתוך בתי הספר.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שזה בעקיפין תורם בסופו של דבר.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני הייתי רוצה לשמוע יותר למשל בישיבה הקודמת הבנתי שהופסק התקציב לחינוך למבוגרים על ידי משרד החינוך.

עאידה תומא סלימאן: בעיניי זה פוגע קשות בכל הנושא של תעסוקת נשים.

עאידה תומא סלימאן: למה?

עאידה תומא סלימאן: כי חלק גדול מהנשים הערביות הבדואיות, ואני יודעת שזה לא באחריות שלכם באופן ישיר, אולי בתפקידים שלכם, אבל זה באחריות המשרד והמשרד בחר בכם לייצג אותו בישיבה הזו.

<מוחמד אלהיב: כן, אבל אנחנו כיוונו יחסית גם לתקציב.

<מוחמד אלהיב: התקציב שלנו זה 112 מיליון ₪ לחמש שנים, זה לחינוך ופדגוגיה.

<מוחמד אלהיב: ונתבקשנו על ידי משרדי הממשלה השונים, ובעיקר האוצר, להוריד את כל החלק הזה של חינוך למבוגרים.

עאידה תומא סלימאן: אני לא מבינה.

עאידה תומא סלימאן: האוצר מחליט על היעדים של החינוך?

<מוחמד אלהיב: היות והחינוך אחראי עד גיל 21, 18 בחינוך הרגיל ואז 21 בחינוך המיוחד.

<מוחמד אלהיב: כל הנושא של העצמת - - -

עאידה תומא סלימאן: חינוך למבוגרים זה לא היה תחת אחריות של משרד החינוך?

<מוחמד אלהיב: לא, היה בהחלטת הממשלה הקודמת תכנית תוספתית.

<מוחמד אלהיב: היום באנו ונדרשנו לא להתעסק עם הסוגייה הזו.

עאידה תומא סלימאן: ומי כן מתעסק בסוגייה הזו?

<מוחמד אלהיב: גופים אחרים כמו משרד הכלכלה, משרדים אחרים.

ג'מעה אזברגה: אף אחד לא מתעסק, הורידו את זה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת, אני רוצה לשמוע את המשפט הזה שאף אחד לא מתעסק עם זה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לשמוע ממשרד החקלאות.

<יריב מן: ד"ר אלהיב צודק שבתכנית החומש הקודמת 3708 היה תקציב, נדמה לי 2.5 מיליון לטובת - - -

עאידה תומא סלימאן: לא שאפשר לחשוב, היה תקציב שהיו צריכים להוריד אותו, 2.5 מיליון.

<יריב מן: אני רוצה להגיד משהו.

<יריב מן: צודק ד"ר אלהיב שאומר שבהחלטה הזאת הנושא לא תוקצב.

<יריב מן: הוא לא תוקצב אבל פה אני מתקן את ידידי, בסופו של דבר עושים סדרי עדיפויות.

<יריב מן: הנושא הזה של השכלת מבוגרים כשבחנו אותו, ואגב בסוף ההחלטה של משרד החינוך ומשרד האוצר, אין פה איזה אח גדול שמתערב בזה, אמר, אני רוצה לשים דגש יותר על העצמת המנהל, אני רוצה לשים דגש יותר, כמו שאמרנו, על בינוי.

<יריב מן: בסוף לשכת מנכ"ל משרד החינוך קיבלה איזשהי החלטה מה היא מכניסה לתוך התקציב שאמר קודם ד"ר אלהיב ומה לא.

<יריב מן: חשוב לציין שאני חושב שבכלל הנושא הזה של השכלת מבוגרים בתוך התקציב של משרד החינוך, אנחנו הרי באנו וגם אמרנו למשרד החינוך, אנחנו לא רוצים לקבל את זה רק בתכנית תוספתית, מה שאתם נותנים לכלל האוכלוסייה תנו את זה גם לאוכלוסייה הערבית, תן את זה גם לחברה הבדואית בנגב.

<יריב מן: וגם זה לא ייצא סכום מאוד מאוד גדול ולכן- - -

עאידה תומא סלימאן: טוב, תעזוב את זה.

עאידה תומא סלימאן: אתה אחראי על התכנית הזו, לאור הדיונים שהתקיימו וישבת כבר בשלושה דיונים השתכנעת שאם רוצים להעלות את תעסוקת נשים ערביות בדואיות, את אחוז התעסוקה שלהן, צריך להשקיע בנשים שלא קיבלו שום השכלה?

<יריב מן: חד משמעית.

עאידה תומא סלימאן: אתם תקצו תקציב מיוחד להשכלה למבוגרים, לנשים ערביות בדואיות.

עאידה תומא סלימאן: תעזוב אותי מהתכנית של עברית, ללמד עברית.

עאידה תומא סלימאן: ללמד אותם קרוא וכתוב.

<יריב מן: אז מה שאני מציע שאנחנו נבוא בדברים, נציגי האוצר לא יושבים פה, הסתמסתי איתה קודם, הם לא יכלו לבוא - - -

עאידה תומא סלימאן: הם תמיד לא יכולים להגיע.

<יריב מן: אני חייב להגיד שהם מאוד מאוד - - -

עאידה תומא סלימאן: אתה לא צריך להגן עליהם.

עאידה תומא סלימאן: הם לא מגיעים בדרך כלל ואני יודעת את זה יותר טוב.

עאידה תומא סלימאן: תמשיך.

עאידה תומא סלימאן: אתם רוצים שנשב ונדבר על זה, על העניין של הקצאת תקציב מיוחד להשכלה לנשים מבוגרות כדי לעודד אותן ולעזור להן להכנס לעבודה?

<יריב מן: מה שאני מציע זה שאנחנו נבוא, אנחנו נעשה דיון אנחנו ומשרד החינוך והאוצר ונחזור אליכם עם תשובה בעניין הזה של- - -

עאידה תומא סלימאן: מתי?

<יריב מן: עד מתי יתקיימו פה הדיונים?

<יריב מן: תוך שבועיים זה בסדר?

עאידה תומא סלימאן: בתוך שבועיים אני רוצה לדעת מה תגובת

עאידה תומא סלימאן: כם לגבי החזרת תקציב מיוחד או הקצאת תקציב מיוחד להשכלה למבוגרים.

עאידה תומא סלימאן: בוא לא נשים את זה תחת כותרת אני יודעת שזה עלול ל- - - לא תקציב להשכלה לחינוך למבוגרים, אני הייתי רוצה שאתם מחזירים את זה באופן כללי אבל אני מאוד מעוניינת, תכנית או הקצאת תקציב לחינוך לנשים ערביות בדואיות במסגרת חינוך למבוגרים.

עאידה תומא סלימאן: כלומר קרוא וכתוב ומתמטיקה ודברים כאלה.

עאידה תומא סלימאן: דבר שבוטל, היה פרוייקט מאוד יפה שהתקיים באחד הארגונים בסדרי ובוטל.

עאידה תומא סלימאן: כן אדוני מברוקדייל.

<יונתן איל: אני רוצה להוסיף כמה מילים.

<יונתן איל: אנחנו בחנו את הנושא הזה של השכלת מבוגרים, אפשר להגיד השכלת נשים, תיכף נסביר גם למה, בתכנית הקודמת 3708.

<יונתן איל: קודם כל הרוב המוחלט זה נשים, דרך אגב, מכל מיני סיבות בסופו של דבר הרוב המוחלט זה נשים.

<יונתן איל: למדו בערך 1500 איש, נשים, עד לרמה המקסימלית את הרמה של 12 שנות לימוד, לא הייתה בגרות, זו הייתה הרמה המקסימלית.

<יונתן איל: יש כל מיני דברים להגיד על זה, זה לא המקום, כי בחנו את זה ויש לנו כל מיני תובנות.

<יונתן איל: אני רק רוצה להוסיף איזשהי תובנה אחת שאני חושב שיש בה טעם, צריך להבין שבסופו של דבר באמת האגף המופקד הזה, האגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך.

<יונתן איל: משרד החינוך בתפיסה שלו רואה את זה יותר באמת כמתן השכלה באופן כללי כדי ליצור סביבה חמה או מעשירה לילדים בעתיד.

<יונתן איל: פחות, זה נתפס, בתוך המשרד עצמו כאיזשהו אפיק לתעסוקה לעתיד.

<יונתן איל: וזה אולי נושא שבמידה וימשיכו אותו אז אחד אולי מהדברים שיהיה אפשר לשפר אותו.

עאידה תומא סלימאן: אחד מהדברים כשאתה מתכנן תכנית עתידית, ואני מרגישה את זה עכשיו בתכנית כל הזמן, זה שצריך להבין את הייחודיות או את הבעייתיות הקיימת בקבוצה שאתה רוצה לתכנן לה.

עאידה תומא סלימאן: ולתפוס את זה רק למען השכלה כאשר אישה לא יודעת קרוא וכתוב והיא צריכה לצאת לשוק העבודה ולחפש עבודה ולהתראיין כפי שנאמר לי מקודם ולקבל תלוש שכר ולדעת לקרוא את תלוש השכר וכו' וכו', בלי שהיא תקבל את המינימום שבמינימום בחינוך אז אני לא מבינה.

עאידה תומא סלימאן: מבחינתי מי שאחראי על התכנית הזו, על החלטת הממשלה, הוא זה שצריך לדעת שאי אפשר לשלב נשים בתעסוקה אם לא נותנים להן.

עאידה תומא סלימאן: וזה אומר לוותר מראש על חלק גדול מהנשים הערביות הבדואיות ולא לחשוב עליהן להכניס אותן לתעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אז אני מבקשת באמת לקיים דיון ולחזור אליי בתשובה האם יוקצו תקציבים ותוחזר התכנית הזו תחת המטריה, תמצאו את המטריה הנכונה, אולי ריאן, אולי אני לא יודעת מה.

עאידה תומא סלימאן: אבל יש ארגונים שכבר הצליחו כי הם משלבות גם העצמת נשים תוך כדי לימודים לא רק לימודים גרידא.

עאידה תומא סלימאן: אז אני חושבת שתקחו את זה בחשבון וארצה לקבל על זה תשובה.

עאידה תומא סלימאן: תודה.

עאידה תומא סלימאן: משרד הכלכלה, סוף סוף.

עאידה תומא סלימאן: את נכחת בדיון הקודם?

עאידה תומא סלימאן: לא, חבל, הזכרנו אתכם הרבה, בעיקר בעניין אזורי התעשייה.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה, גברתי, מה התכניות שלכם לא לכלל האוכלוסייה הערבית הבדואית, איך בחלק שלכם מהתכנית הזו תעודדו כניסת נשים לשוק התעסוקה, בבקשה.

<הדר וינטר גולן: אני כן רוצה לעשות איזשהו בריף קצר בכל זאת על מה שכן קרה בהחלטה הקודמת.

<הדר וינטר גולן: גם מתוקף ההחלטה עצמה וגם מתוך תהליכים שהתחילו לפניה ובלי קשר אליה וזה אמירה חשובה בעיקר אם התייחסתם לאזורי תעשייה.

<הדר וינטר גולן: שוב, לא הייתי פה אז קשה לי להתייחס ספציפית אבל צריך להבין שכדי שאזור תעשייה יעבוד ויהיו בו מפעלים ויועסקו בו אנשים ונשים זה תהליך ארוך טווח, תהליך שלוקח המון המון זמן, עשר שנים לצורך העניין.

<הדר וינטר גולן: כלומר, גם הנתונים שאני עוד שנייה אדבר עליהם לא כולם נבעו רק מהחלטת החומש הקודמת כי שוב, תהליכים מבשילים לאורך זמן.

<הדר וינטר גולן: זה החל מתב"ע ואחרי זה תכנון מפורט ואחרי זה קדם פיתוח ואחרי זה צריכים להגיע המפעלים והם צריכים להבנות ולקבל את כל האישורים- - -

עאידה תומא סלימאן: ברור.

עאידה תומא סלימאן: מה התכניות שלכם בעניין הזה?

<הדר וינטר גולן: אז רק צריך להגיד שיש דברים ארוכי טווח.

ג'מאל זחאלקה: אלא אם הממשלה מחליטה לעשות את זה מהר.

ג'מאל זחאלקה: רוצה דוגמאות?

<הדר וינטר גולן: וגם אז זה כמה שנים.

ג'מאל זחאלקה: כמה זמן לקח לעשות את - - - ציפורי.

עאידה תומא סלימאן: יש תכנית של חומש, יש להם חמש שנים לעשות את זה, בוא נראה אם תכננו לעשות את זה.

עאידה תומא סלימאן: ואתה צודק, כשרוצים מקימים את זה מהר, אפילו בחמש שנים אפשר.

<בני צרפתי: איפה יש דוגמה של חמש שנים, מפעל שאזור תעשייה מוקם ?

יוסף ג'בארין: חריש.

יוסף ג'בארין: היישוב חריש בוואדי ערה, תוך פחות מחמש שנים לא?

<בני צרפתי: השאלה מה הסטטוטוריקה, מה היה לפני.

<בני צרפתי: ברור שאתה יכול, השאלה מה היה לפני, באיזה שלב זה עמד, זה היה אחרי אישורים, איפה זה עמד?

עאידה תומא סלימאן: למה זה הולך ככה.

עאידה תומא סלימאן: לא התפקיד שלך לתשאל את חברי הכנסת, זה הפוך, הם אמורים לתשאל אותך.

יוסף ג'בארין: אנחנו ענינו, כנראה שאין לו מספיק ידע בנושא הזה, זה בסדר.

יוסף ג'בארין: תבדוק מה קרה בחריש, תראה שתוך שנתיים - שלוש, כל התכניות כבר היו מוכנות.

עאידה תומא סלימאן: טוב.

<הדר וינטר גולן: אוקיי אז לגבי התכנית הקודמת או באופן כללי מה שנעשה בחמש שנים האחרונות.

<הדר וינטר גולן: במסגרת מסלולי תעסוקה התווספו 640 משרות חדשות שמתוכן כשליש לנשים.

עאידה תומא סלימאן: איך זה שוב בבקשה?

<הדר וינטר גולן: במסגרת החמש שנים האחרונות באופן כללי הפעלנו מסלול תעסוקה שזה בעצם מסלול שמתמרץ מעסיקים להעסיק אוכלוסיות ששיעור השתתפותן בתעסוקה נמוך.

<הדר וינטר גולן: יש שם דגש על בדואים ועוד יותר על נשים בדואיות ובמסגרת המסלול הזה יצרנו בעצם 640 מקומות עבודה נוספים שבערך שליש מתוכם הם עבור נשים.

<הדר וינטר גולן: זה בהקשר הזה.

עאידה תומא סלימאן: לאיזה תקופה התמריץ ניתן ומהו בדיוק התמריץ?

<הדר וינטר גולן: אז התמריץ ניתן לאורך 30 חודשים, בערך שנתיים וחצי בסבסוד פוחת.

<הדר וינטר גולן: כלומר, ב-10 חודשים הראשונים אנחנו מסבסדים 35% מהשכר לגברים בדואים ולנשים בדואיות 37.5, זה התקרה באופן כללי עבור כל האוכלוסיות שיש.

<הדר וינטר גולן: וזה יורד ב-10% כל שנה ויש אחרי זה התחייבות לעוד שנתיים נוספות ללא- - - בערך לחמש שנים - - -

עאידה תומא סלימאן: להעסיק כלומר, להמשיך להעסיק לשנתיים נוספות לאחר סיום התמריץ.

<הדר וינטר גולן: כן.

עאידה תומא סלימאן: אני לא יכולה להגיד שבכל המקרים זה מתממש במאה אחוז אבל אנחנו גם גובים אחרי זה, אם אין מימוש אז אנחנו - - -

עאידה תומא סלימאן: יש בקרה?

<הדר וינטר גולן: בטח.

עאידה תומא סלימאן: וכבר היו אנשים שנגבו מהם בחזרה את התמריצים?

<הדר וינטר גולן: כן.

עאידה תומא סלימאן: אשמח לקבל מידע אחר כך על זה.

<הדר וינטר גולן: אוקיי, אני אבדוק את זה.

<הדר וינטר גולן: אבל כן, זה ללא ספק, מתמודדים זה לא רק עבור האוכלוסייה הבדואית, באופן כללי ש- - -

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, בואי נחזור לאזורי תעשייה.

<יריב מן: זה המסלול הנדיב ביותר שהמשרד נותן נכון?

<הדר וינטר גולן: זה המסלול הנדיב ביותר, בדואיות בפרט זה המסלול הנדיב ביותר שיש במשרד מתוך כל מסלולי התעסוקה בגלל שאנחנו מכירים את המורכבות שבעניין.

עאידה תומא סלימאן: אני מכירה בעבר מסלולים אחרים שהיו הרבה יותר נדיבים אבל לא חשוב.

<הדר וינטר גולן: מסלולי תעסוקה אצלנו?

עאידה תומא סלימאן: לא אצלכם, בכלכלה, בבריאות למשל כשנקלטו הרופאים שהגיעו מברית המועצות לשעבר.

<הדר וינטר גולן: במסגרת תמרוץ מעסיקים אז אצלנו זה המסלול היום שנותן את ההטבה הכי משמעותית.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, מה עם אזורי התעשייה?

<הדר וינטר גולן: אוקיי, באזורי תעשייה בעצם במסגרת ההחלטה הקודמת טיפלנו בחמשה אזורי תעשייה.

<הדר וינטר גולן: חלקם התקדמו יותר, חלקם התקדמו פחות מכל מיני חסמים שנתקלנו בדרך.

<הדר וינטר גולן: אין היום תקציב שהמשרד יכול לתת שאנחנו לא נותנים - - -

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת?

עאידה תומא סלימאן: לא הבנתי.

<הדר וינטר גולן: זאת אומרת, היה במסגרת ההחלטה הקודמת כ-140 מיליון ₪ שכולם בוצעו או הועברו בנוהל רשויות לצורך ביצוע או מחכים למימוש של - - -

עאידה תומא סלימאן: מה היעד היה בחומש הקודם מבחינת אזורי תעשייה?

<הדר וינטר גולן: היו חמשה אזורי תעשייה לטיפול ו- - -

ג'מעה אזברגה: אפשר לספור אותם בבקשה - - - באיזה יישוב, רהט למשל?

<הדר וינטר גולן: לא, רהט לא היה במסגרת ההחלטה הקודמת.

<יריב מן: כן, עידן הנגב.

<הדר וינטר גולן: כן.

<בני צרפתי: עידן הנגב, אבו גרינת, אום בטין ואל סעיד, שגב שלום וערערה בנגב.

<הדר וינטר גולן: בעידן הנגב הוקצו 68 מיליון ₪ שבוצעו.

<הדר וינטר גולן: שוב, העבודה - - -

עאידה תומא סלימאן: מה הצפי מבחינת ה- - - אני מבינה שאף אחד מהאזורים האלה עוד לא הסתיים - - -

<קריאה: חוץ מעידן הנגב.

עאידה תומא סלימאן: לא התחיל?

<קריאה: אף אחד לא התחיל חוץ מעידן הנגב.

<יריב מן: מה זה לא התחיל?

<יריב מן: שגב שלום מתפתח בשלבים.

<הדר וינטר גולן: כן, יש לו שלב א', ב' ו-ג'.

ג'מעה אזברגה: אין אזור תעשייה בשגב שלום - - -

<יריב מן: אין אזור תעשייה בשגב שלום?

<הדר וינטר גולן: יש את מפעל עוף עוז שמעסיק 600 נשים בשגב שלום.

ג'מעה אזברגה: עידן הנגב- - -

<יריב מן: לא למה, שגב שלום, יש את מפעל עוף עוז שהוא מפעל גדול מאוד, מעסיק גדול ועכשיו יש לו התפתחות נוספת - - - נכון אבל הוא מתפתח בשלבים.

<יריב מן: אבו גרינת - - -

עאידה תומא סלימאן: הוא היה קיים לפני האזור תעשייה?

<הדר וינטר גולן: מה זאת אומרת - - -

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אני רוצה להבין, איפה עומדים מבחינת האזורי תעשייה?

<הדר וינטר גולן: אוקיי אז אני רק אגיד שבהחלטה הנוכחית לא ניתן תקציב לאזורי תעשייה.

עאידה תומא סלימאן: אז מה תעשו עם אלה שעדיין בשלבים?

<הדר וינטר גולן: אז יש לנו עוד תקציבים שבקנה שאנחנו רוצים לסיים לפתח אותם.

<הדר וינטר גולן: אנחנו גם מאמינים שבשלוש שנים הקרובות כן נצליח להניע תהליכים שגם יצרו עוד בערך 1500 מקומות עבודה נוספים.

עאידה תומא סלימאן: איך?

<הדר וינטר גולן: סיום של שלבי פיתוח.

עאידה תומא סלימאן: אבל אתם לא מקצים תקציבים לסיום הפיתוח אז איך.

<הדר וינטר גולן: יש לנו עוד כמה תקציבים שנותרו מההחלטה הקודמת, עדיין לא הסתיים המימוש שלהם.

<יריב מן: התקציב יחוייב, נגיד אם לא גמרו את הפיתוח למשל באזור התעשייה אבו גרינת הכסף שמור למועצה האזורית נווה מדבר, אף אחד לא נוגע להם בזה, זה לא עובר לצפון, לא לדימונה, זה שמור להם.

<יריב מן: עכשיו, חלק מאזורי התעשייה מתפתחים בקצב טיפה יותר איטי כי הרבה פעמים גם אם לא נצפו שם תביעות בעלות לפני הרבה פעמים שהתחילו לפרוץ דרכים יש אנשים שבאו ואמרו, סליחה, השטח הזה שייך לי.

<יריב מן: ברגע שבנאדם אומר כזה דבר- - -

עאידה תומא סלימאן: אלה אותן בעיות שקיימות גם בצפון.

<יריב מן: לא, אבל בצפון יש קרקעות פרטיות.

<יריב מן: פה זאת הבעלות, אני לא רוצה להכנס לסוגייה הזאת כי - - -

עאידה תומא סלימאן: טוב, לא ניכנס כי זה מבחינתי גם קרקע פרטית, אתה לא תתנגד לזה אז תעזוב.

<יריב מן: המדינה מתייחסת לזה, הרי היא לא מפתחת אם למישהו יש תביעה לאזור תעשייה היא לא נוגעת לו בזה.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני מבינה שנכון, לא הוקצו תקציבים נוספים אבל העודפים שנשארו מהפיתוח הקודם הם עדיין קיימים והם יספיקו לפיתוח המתוכנן?

<הדר וינטר גולן: אנחנו חושבים שנדרשים עוד תקציבים רבים כדי לעשות שני דברים: א' כדי לסיים כמו שצריך את הצרכים הנוכחיים.

<הדר וינטר גולן: יש מקומות, הזכרתם את רהט עצמה, לא את עידן הנגב, ששם לא היו תקציבים בהחלטה הקודמת.

<הדר וינטר גולן: אנחנו כן חושבים שתקציבים נוספים יסייעו בשביל לסיים את הפיתוח - - -

עאידה תומא סלימאן: כלומר, מה שקיים היום מבחינת התקציבים ונשאר מהחומש הקודמת לא יספיק כדי לסיים את עבודות הפיתוח ב- - -

<הדר וינטר גולן: צריך להבחין בין לסיים את עבודות הפיתוח לבין לענות על הצרכים שיש.

<הדר וינטר גולן: כלומר, שוב, כמו שהתחלתי ואמרתי, בואי נניח שנסיים את ה- - -

עאידה תומא סלימאן: במקרה הספציפי מה זה.

<הדר וינטר גולן: במקרה הספציפי הזה נסיים את התקציבים, אני מקווה, נפתור את הבעיות בשנים הקרובות, שנתיים שלוש הקרובות יסתיימו התקציבים.

<הדר וינטר גולן: אבל אם נסתכל חמש שנים קדימה אנחנו נעמוד מול שוקת שבורה, לא יהיו אזורי תעשייה, לא יהיו עתודות קרקע שנעשו בהם קדם פיתוח שתוכננו כמו שצריך.

<הדר וינטר גולן: אנחנו כן - - -

עאידה תומא סלימאן: כלומר, את רוצה להגיד לי שהמדינה עכשיו משקיעה תקציבים כאשר היא לא בטוחה שמה שיושקע שם יביא את אזורי התעשייה למצב הרצוי כדי לפתור את הבעיות?

<הדר וינטר גולן: הם יפתרו חלק מהבעיות וחלק מהבעיות אנחנו צריכים תקציב נוסף כדי לפתור אותן.

ג'מאל זחאלקה: שאלה אחת, ברשותך, כמה כסף אתם צריכים?

ג'מאל זחאלקה: עכשיו יש דיונים.

ג'מאל זחאלקה: הנקודה שאת מעלה היא חשובה.

ג'מאל זחאלקה: למה?

ג'מאל זחאלקה: כי אנחנו רוצים לדעת על מה אנחנו נלחם ועל מה נאבק, עכשיו יש דיונים על התקציב בוועדת הכספים, בכנסת.

ג'מאל זחאלקה: את אומרת לי שאנחנו צריכים - -

עאידה תומא סלימאן: שחסרים תקציבים.

ג'מאל זחאלקה: - - חסרים תקציבים, אנחנו צריכים תוספת תקציבית להקמת אזורי תעשייה ותעסוקה ביישובים הערביים בנגב, זה מה שאת אומרת.

ג'מאל זחאלקה: צריך תקציב - - -

עאידה תומא סלימאן: כדי לסיים אותם גם לפי הצורך.

<הדר וינטר גולן: לא - - -

עאידה תומא סלימאן: לפי הצרכים.

<הדר וינטר גולן: כדי לתכנן גם לעתיד, כדי לפתור עתודות קרקע לעתיד.

ג'מאל זחאלקה: תדריכי אותי ותעזרי לי שאני עכשיו אלך למשרד האוצר ואני אדרוש.

ג'מאל זחאלקה: זה חשוב מאוד מה שאת אומרת.

ג'מאל זחאלקה: אם את אומרת שחסרים 76 מיליון שקל אנחנו נעשה מלחמה פה בכנסת.

ג'מאל זחאלקה: יכול להיות שנשיג חלק מזה.

<הדר וינטר גולן: אז אני אגיד שהאוצר- - -

ג'מאל זחאלקה: אז תגידי לנו כמה, מה סדר הגודל.

<הדר וינטר גולן: יאמר לזכותו של האוצר שהוא כן שותף להבנה הזאת - - -

ג'מאל זחאלקה: אתם עכשיו - - -

<הדר וינטר גולן: לא, לא, לא, אני באמת חייבת להגיד שגם משרד - - -

עאידה תומא סלימאן: גם אני חייבת להגיד את זה - - - להגיד - - -

ג'מאל זחאלקה: האוצר בסדר גמור.

ג'מאל זחאלקה: כמה צריך - - -

<הדר וינטר גולן: יעיד גם יריב שאנחנו בדיונים עם האוצר ועושים סיורים באזורי תעשייה כדי להבין את הצרכים בשטח.

<יריב מן: אני רוצה רגע להגיד.

<יריב מן: תראו, יש שאלה מאוד גדולה.

<יריב מן: משרד הכלכלה מפתח עכשיו בתפיסה שלו אזורי תעשייה מרחביים כמו עידן הנגב שהוא אזור תעשייה גדול מרחבים, מפעלי עוגן, סודה סטרים.

<יריב מן: הוא הולך לפתח עוד אחד בצומת שוקת, שאגב הארנונה שלו כמו שאמרתי, תלך לחורה ולקייה, יחד עם מיתר ובני שמעון.

<יריב מן: יש שאלה שאנחנו אומרים את הדבר הבא: אם בירוחם יש אזור תעשייה, אם בדימונה יש אזור תעשייה, בערד יש אזור תעשייה, למה בכסייפה אין אזור תעשייה ולמה בתל שבע אין אזור תעשייה.

<יריב מן: אנחנו רוצים להגיע למצב - - - יש ויכוח פנימי בתוך הממשלה שאומר שיש יתרון לגודל שאתה מפתח אזור תעשייה גדול מרחבי בגלל נגישות, תעבורה, הרבה מאוד דברים.

<יריב מן: אנחנו טוענים שהחברה הבדואית בנגב בגלל שהרבה מאוד נשים לא יכולות לצאת מחוץ לגבולות היישוב אם אנחנו נעשה אזורים מרחביים לא נענה על השאלה שיושבת ראש הוועדה רוצה להגיע אליה שזה בעצם הגדלת אחוז התעסוקה.

<יריב מן: מתקיים בימים אלו - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, אבל השאלה שלי - - -

ג'מאל זחאלקה: - - -

<יריב מן: נכון, אין ויכוח, לא נבטל את שוקת, יש ויכוח בתוך הממשלה איך לעשות את זה נכון כי אין - - - בעבר לתל שבע לדוגמה היה אזור תעשייה צמוד אבל בגלל הגידול הטבעי של היישוב ביטלו את אזור התעשייה, הרשות המקומית העדיפה לבטל את אזור התעשייה לפתח שם שכונות.

<יריב מן: אז יש, הסיפור הזה של לייצר אזורי תעשייה הוא לא פשוט בתל שבע מתכננים, מתכננים גם בכסייפה, אנחנו במגעים עם האוצר יחד עם משרד הכלכלה בשאיפה לפתור את הנושא הזה ולהביא תקציב נוסף.

<יריב מן: צודקת שזה לא תוקצב ברמה של משרד הכלכלה נדרש - - -

עאידה תומא סלימאן: מצד אחד אתם אומרים לי, החלטת ממשלה, תכנית חומש, חמשה אזורי תעשייה לא תוקצבו מספיק.

עאידה תומא סלימאן: מצד שני אותו משרד משקיע באזורי תעשייה באותו אזור מרחביים, גדולים ויש לו שם תקציב.

עאידה תומא סלימאן: מה - - -

<יריב מן: לא, אבל המרחביים האלו הם שותפים גם ליישובים בדואים ואמורים לקלוט הרבה מאוד אנשים מהחברה הבדואית זה לא שזה - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שבסופו של דבר רוב האנשים שיעבדו יהיו ערבים בדואים אבל השאלה שלי - - -

<הדר וינטר גולן: גם יהנו מההכנסות של אזור התעשייה.

יוסף ג'בארין: זה במרחבי אבל - - -

עאידה תומא סלימאן: בסדר, אבל השאלה שלי למה לא החליטו על תוספת תקציבית לאזורים שיש עליהם החלטה ממשלתית.

עאידה תומא סלימאן: כי תקציבים, ברוך השם, כנראה יש, משקיעים במרחבי.

עאידה תומא סלימאן: למה לא החליטו כאשר אתם, העמדה המקצועית שלכם אומרת, אפילו אם נסיים את העבודה באזורי התעשייה בעוד שלוש שנים הם לא יהיו מפותחים כדי לענות על הצרכים.

<קריאה: ולא יהיה גם דרישות.

<יריב מן: - - -

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת זה לא, זה מה שנאמר עכשיו.

יוסף ג'בארין: תתייחס יותר ספציפית למשל עד עכשיו לא הזכרתם את אם אבטין לא הזכרתם את אסייב אז תמקדו את החמשה - - -

<יריב מן: זה המשרד המקצועי יתייחס, אני רוצה להגיד ליושבת ראש הוועדה, כשנכתבה החלטת הממשלה הזאת נעשה דיאלוג, כמו שאמרתי קודם, עם ראשי הרשויות הבדואים ברמה שלא נעשה כמוהו בעבר.

<יריב מן: אתם יכולים להרים טלפון עכשיו לטלאל ולמוחמד אל נבאי ולטומאן אבורקאי וכולם זומנו, לא הם, המנהלי מחלקות, אמרנו להם, בואו אתם תגידו מה בעיניכם חשוב כי אנחנו לא יודעים יותר טוב מכם.

<יריב מן: אחד הדברים שנאמרו על ידי אותם אנשים, אנחנו גרים ביישובים שהמצב התשתיתי שלהם הוא רע מאוד.

<יריב מן: אין לנו תקציב לנקות את היישוב, אין לנו פסטיבל בתקופת הרמאדן, אנחנו סובלים, אין לנו יכולת להחזיק את המתנ"סים, אנחנו רוצים לשים דגש על השירותים לאזרח.

<יריב מן: מה זה שירותים לאזרח?

<יריב מן: תקציבי משרד הפנים.

<יריב מן: אמרנו להם - - - דיאלוג עם משרד הכלכלה ומשרד האוצר.

<יריב מן: העמדה שלנו בסופו של דבר, הייתה החלטה לא קלה, אמרה, אנחנו רוצים בטווח השנים הקרובות לתת למשרד הכלכלה להמשיך ולמצות את אזורי התעשייה שהוא משקיע בהם, לא גמרנו שם את ההשקעה, להעמיד אותם על הרגליים ואנחנו מוותרים על חלק מהתקציב, אני אומר את זה בצורה ברורה, אנחנו לא תקצבנו את משרד הכלכלה כי רצינו להשקיע בחיי הפרט של האזרח ביישובים הבדואים ולאפשר תקציב גדול יותר לרשויות המקומיות - - -

עאידה תומא סלימאן: תעסוקה זה לא חיי הפרט?

<יריב מן: וניקיון זה גם, וחינוך זה גם, וחוגים זה גם - - -

עאידה תומא סלימאן: כן, אבל אני לא מבינה למה זה צריך להיות אחד על חשבון השני?

<יריב מן: כי היחידה במשרד הכלכלה - - -

ג'מעה אזברגה: - - - תעסוקת נשים בדרום, אני לא מבין ב- - - עכשיו אנחנו גולשים, אני חושב - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא, גולשים, הוא אומר בצורה הכי ברורה, לא תקצבנו כי נתנו לרשויות המקומיות, אתם יודעים מה, אני רוצה ישיבה עם הרשויות המקומיות כדי להבין מה קיבלו כל כך על חשבון על התעסוקה ועל חשבון - - - כל דבר שאני נוגעת בו אתם אומרים לי הם ביקשו רק לרשויות - - -

<יריב מן: לא, זה לא על חשבון.

<יריב מן: הקצב פיתוח של אזורי התעשייה הוא היה איטי יותר מהמתוכנן, ולכן כשבאים בסוף לחתום החלטת ממשלה עם תקציב צריך לשים את התקציב במקום שבו אתה תראה את המהירות ביצוע שלו גם.

<יריב מן: והצורך הזה, אגב, לא נעלם מעינינו, היום, במקרה, לא במקרה, יש דיון עם מנכ"ל משרד הכלכלה על הנושא הזה כי אנחנו לא יודעים שהתקצוב למשרד הכלכלה הוא בחסר בקטע הזה.

<יריב מן: אבל אגב יש כלים אחרים שמשקיעים בהם.

<יריב מן: העלנו את תקציבי המעוף, הרשות לעסקים קטנים, כדאי גם את זה לשמוע.

<יריב מן: אגב נשים, מיקרו הכנסה לנשים שמקבלות סיוע גם- - - תסבירי את.

<הדר וינטר גולן: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: נראה לי שאתה מסביר טוב מאוד עד עכשיו.

<יריב מן: אני לא איש מקצוע בתחום הזה.

עאידה תומא סלימאן: יש לי הרגשה שאתה יודע את הטעויות הרבה יותר.

יוסף ג'בארין: גברתי נציגת ה- - - מה שאת אומרת בעצם הוא, איך שאנחנו מבינים, יש את התכניות האלו שאנחנו מכירים אותן, הצורך באזורי תעשייה ספציפיים לפחות באותם חמשה יישובים כולל אום אבטין וסיאב, תל שבע, מה שאת אומרת שכיום אין תקציבים ובעצם הכל נגמר.

עאידה תומא סלימאן: לא, יש את מה שנשאר ולא נוצל.

<הדר וינטר גולן: ועדיין בניצול, נכון.

עאידה תומא סלימאן: ועדיין בניצול אבל לא בטוח מתי זה יסתיים.

<שמואל דוד: דרך אחרת להבין את זה זה כמו שסללו פעם כבישים ביישובים האלה, חצי כביש, אפשר להסתדר גם עם חצי כביש.

<שמואל דוד: אז עשו 70% מהעבודה על אזור תעשייה ואז נטשו, זאת נטישה.

<שמואל דוד: זאת החלטה של הממשלה לנטוש לטובת אזורים שבהם אולי הפיתוח יהיה יותר מהיר אבל הוא יגיע פחות לנשים ויגיע פחות לאוכלוסייה שהן צריכות - - -

עאידה תומא סלימאן: לא במקרה שאלתי על האזורי תעשייה המרחביים כאשר יש אזורי תעשייה מהחלטה קודמת שעדיין לא הסתיימו.

<הדר וינטר גולן: אני רק אגיד בהקשר לפני, אני כן רוצה טיפה להרחיב בכל זאת על מה שאנחנו כן עושים במסגרת ההחלטה החדשה.

<הדר וינטר גולן: אני רק אגיד בהתייחס לאזורי תעשייה מרחביים לעומת צמודי דופן שהעמדה שלנו כמשרד היא שצריך גם וגם.

<הדר וינטר גולן: אנחנו כן בעד להביא מפעלי עוגן לאזורי תעשייה כמו בעידן הנגב שיכולים להשיג כמה מאות עובדים.

<הדר וינטר גולן: יש שם מועסקות שהן גם היום, הרבה נשים, זה כן משמעותי כמחולל שינוי ואנחנו - - -

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת.

עאידה תומא סלימאן: אבל כדאי גם כן לתאם עם אגף האכיפה במשרד העבודה והרווחה לבדוק מה התנאים שנשים עובדות בהם שם.

<הדר וינטר גולן: גם נכון.

<הדר וינטר גולן: אבל אני גם אגיד שאנחנו כן מאמינים גם באזורי תעשייה צמודי דופן כמו שיש בשגב שלום.

<הדר וינטר גולן: אני יכולה להגיד שגם הצגנו את הדברים האלה בפני מנכ"לית משרד המשפטים שגם מעורבת בנושא הזה, היא גם מסכימה איתנו שצריך למצוא איזשהו תמהיל שישלב בין שני הדברים האלה.

<הדר וינטר גולן: אבל אני כן רוצה להציג, בכל זאת בהחלטת החומש החדשה קיבלנו תקציב של 93 מיליון שקלים ש-40 מיליון ממנו הולך לטובת מסלולי התעסוקה שציינתי קודם, לטובת שילוב הנשים ביצירת גם מקומות תעסוקה חדשים.

<הדר וינטר גולן: 23 מיליון שקלים לטובת עסקים קטנים ובינוניים שזה בעצם אנחנו מלווים יזמים, עושים קורסי יזמות.

<הדר וינטר גולן: רק השנה, בשנת 2017 סייענו בכל מיני דרכים, זה ייעוץ, זה הדרכות, זה קורסים, זה פורומים שאנחנו מקיימים ל-650 יזמים ובעלי עסקים.

<הדר וינטר גולן: בין שליש למחצית מתוכם לנשים.

<הדר וינטר גולן: ודבר אחרון שהוא כן חדשני שיש בהחלטה הזאת זה מסלול חדש שאנחנו מגבשים שהמטרה שלו להביא מפעלים קטנים ובינוניים לאזורי תעשייה צמודי דופן ליישובי הבדואים - - -

עאידה תומא סלימאן: איזה אזורים?

<יריב מן: שגב שלום, אום בטין ואבו גרינת.

עאידה תומא סלימאן: שעוד לא הסתיימו.

<קריאה: כן, שנה שנתיים - - -

<הדר וינטר גולן: חלקם בתהליכים וחלקם כן יש קרקע פנויה שיכולים להקים בה מפעלים, זה תלוי איפה שאת מסתכלת.

<הדר וינטר גולן: אבל כן המטרה שם היא להקים מפעלים קטנים ובינוניים, לא מדובר על מפעל עוגן גדול שבסופו של דבר אנחנו מאמינים שיעסיק בין 150 ל-200 עובדים נוספים.

<הדר וינטר גולן: אנחנו ממש בימים האלה מסיימים לכתוב את הנוהל שיסמיך אותנו לצאת לדרך אבל אנחנו מתמרצים שם תעסוקת נשים בדואיות ואני חושבת שפה זה בשורה וזה משהו חדש שאנחנו עושים.

<יריב מן: נכון, זה 30 מיליון שקל של מרכז ההשקעות, שאגב הוא תומך רק במפעלים מוטי ייצוא.

<יריב מן: בחברה הבדואית הוא עושה חריג ולמרות שיש שם מפעלים שהם לא מוטי ייצוא המפעל והדגש הוא שזה קודם כל יינתן ליזמים מהחברה הבדואית.

<יריב מן: כלומר, רק אם לא נמצא אף אחד אחר רלוונטי אבל המטרה היא שתנתן ליזמים מהחברה הבדואית שמקימים את המפעל שלהם.

<יריב מן: למשל באזור תעשייה בשגב שלום - - -

ג'מעה אזברגה: אין יתרון ליזמים בדואים.

עאידה תומא סלימאן: עכשיו, הם מדברים עכשיו.

<הדר וינטר גולן: לא, אנחנו מגדירים את זה שיהיה יתרון.

<יריב מן: 30 מיליון שקל עומדים לרשות יזמים מהחברה הבדואית עם דגש על העסקת נשים, זה חלק - - -

עאידה תומא סלימאן: יועמדו.

עאידה תומא סלימאן: כי ברגע שאתה אומר עומדים הוא אומר לך מה קיים בשטח שזה שאין.

עאידה תומא סלימאן: אז במקום על בטוח תגידו יועמדו ברגע שתסיימו את ההוראות ותתחילו, זה עוד לא - - -

<יריב מן: אגב, יש פורום של יזמים מהחברה הבדואית בנגב שהוא מאוגד, לא יודע אם אתם מכירים.

<יריב מן: יש קבוצה של אנשים שיש להם מעל 10 מיליון שקל שהם הביאו אותם, נכון, הבאתם אותם לעשות איתם הוועצות, לשמוע מה הם חושבים.

<יריב מן: אגב, יש יזמים שיש להם מפעלים בעידן הנגב שהם מאוד כועסים כי הם אומרים, אנחנו כבר בנינו בעידן הנגב מפעל, למה שאנחנו לא נקבל את המימון.

<יריב מן: אנחנו אומרים, לא, התמיכה תינתן רק למי שיקים מפעל צמוד ליישוב בדואי ללא אזור תעשייה מרחבי.

<יריב מן: זה בדיוק נועד לתת מענה לאותן נשים שלא יכולות או לא רוצות לצאת מגבולות היישוב.

<הדר וינטר גולן: וגם, אני אחדד את מה שיריב אמר, שבדרך כלל בתמיכה במפעלים המשרד באמת תומך במפעלים שהם מוטי ייצוא ועומדים בקריטריונים דיי נוקשים של החוק לעידוד השקעות הון ופה באמת אנחנו יצרנו מסלול שמסייע למפעלים יותר קטנים שלא עומדים בתנאים האלה, ולכן הם יכולים להיות צמודים ליישובים הבדואים וגם לתת את המענה שנדרש.

עאידה תומא סלימאן: כמה אתם מצפים בסוף החומש, יש הערכה כמה מקומות עבודה אתם רוצים לייצר?

<הדר וינטר גולן: כן.

<הדר וינטר גולן: אני אחלק את זה שנייה לדברים שהם נובעים ישירות מתוך ההחלטת חומש אנחנו מצפים לכ-2600 מקומות עבודה, מתוך ההחלטה.

<הדר וינטר גולן: יש פעילויות נוספות שנעשות במשרד ללא קשר להחלטה שגם הם בעצם מסייעים לעובדים נוספים בין אם זה קרן סאווה שתומכת במיקרו פיננס לנשים ובין אם זה כן החוק לעידוד השקעות הון שמסייע בהקמת מפעלים גדולים.

<הדר וינטר גולן: שם אנחנו מאמינים שיהיה סיוע לבין 2000 ל-2500.

<הדר וינטר גולן: אני יכולה להגיד שבתכניות של משרד הכלכלה יש בקנה כן תכניות נוספות שאנחנו חושבים עליהן, בין אם זה לחומש הבא ובין אם יימצא תקציב, שכן יסייעו לנו לתמרץ עוד נשים.

יוסף ג'בארין: מה היה היעד של החומש הקודם?

<הדר וינטר גולן: אני לא יודעת להגיד מה היה היעד, אני יכולה לברר.

יוסף ג'בארין: את יכולה להגיד מה היה המימוש מתוך היעד?

<הדר וינטר גולן: אני לא יודעת לדבר איתך על יעדים, אני יכולה להגיד לך מה היו התוצאות.

<הדר וינטר גולן: אז מבחינת המסלול של תמרוץ מעסיקים נוספו 640 עובדים.

<הדר וינטר גולן: מבחינת סיוע - - -

עאידה תומא סלימאן: לא כולן נשים.

יוסף ג'בארין: באופן כללי, שזה רק מפעל אחד, זה רק מפעל העוף נכון, שיש בו 600?

עאידה תומא סלימאן: לא, לא, לא.

עאידה תומא סלימאן: זה כאילו המפעל שקולט עובד או עובדת ערבים בדואים מקבל תמרוץ שהוא כיסוי מסויים, אחוזים מהמשכורת של העובד או עובדת וכו'.

עאידה תומא סלימאן: אבל מתוך זה אמרת ששליש זה נשים.

<הדר וינטר גולן: כשליש נשים, כן.

עאידה תומא סלימאן: כלומר כ-200.

<הדר וינטר גולן: נכון, אולי טיפה יותר, אבל בערך סביב 200.

<הדר וינטר גולן: לגבי היזמות ועסקים קטנים ובינוניים תמכנו בערך ב-1600 יזמים שמתוכם בין שליש לחצי נשים.

<הדר וינטר גולן: ולגבי אזורי התעשייה אז נוצרו 3600 מקומות תעסוקה באזורי התעשייה שתמכנו בהם בחומש הקודם.

עאידה תומא סלימאן: כן אבל כמה מתוכם נשים או - - - פילוח גם לפי האוכלוסייה וגם לגבי נשים.

<הדר וינטר גולן: נתון שחלקו יש לנו אבל המפעלים לא מחוייבים לדווח לנו על זה מבחינת החוק.

<הדר וינטר גולן: יש נתונים שיש לנו בצורה יותר מפולחת, בעיקר המפעלים הגדולים ומקומות שיש לנו שם ממש מנהלת של אזור תעשייה.

<הדר וינטר גולן: אין לי את זה בצורה ממש מדוייקת והם גם לא חייבים להעביר לנו את הנתונים האלה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי.

עאידה תומא סלימאן: חבר הכנסת - - -

יוסף ג'בארין: רק תוכלי אולי לסגור את העניין הזה של - - - דיברנו על אזורי התעשייה היותר מקומיים, אני נקבתי במקומות הספציפיים של אל סאייב, של תל שבע, של אם אבטין, ושם גם האוצר מסכים שאם שם יקרה זה יאפשר אולי תעסוקה יותר זמינה, נגישה, קרובה.

יוסף ג'בארין: אבל אני מבין שזה תקוע, לא מתקדם.

יוסף ג'בארין: את יכולה להתייחס מה קורה ב- - -

<הדר וינטר גולן: אני יכולה להתייחס.

<הדר וינטר גולן: אני אנסה, יריב, אם תצטרך לתקן אותי תסייע לי.

<הדר וינטר גולן: אתה רוצה להתחיל לגבי - - - שגב שלום כן פיתחנו שם, סיימנו את א', ב' ואנחנו בתכנון ג' נכון?

<יריב מן: יש למשל באל סאייב זה מתוכנן.

<יריב מן: תראו, אני יכול לספר לכם חוויה אישית שלי שפנו אלינו למשרד חלק מהאנשים מהיישוב אל סאייב ואמרו, אנחנו לא רוצים פה אזור תעשייה ומסחר, רוצים לשמור על היישוב, זה נעשה עם הרבה מאוד דיאלוג כדי להפחית חלק מהחששות של חלק מהתושבים שלא רצו שיהיה שם אזור תעשייה ומסחר, חששו שזה יפגע במרקם היחסים ביישוב.

<יריב מן: יש כל מיני שיקולים ששוב, גם אם אני לא תמיד מבין אותם אני חייב להקשיב להם.

<יריב מן: הפיתוח ביישובים האלה לוקח יותר זמן ממה שתוכנן, הוא מצריך הרבה יותר דיאלוג וכן יש מטרה לקדם את הפיתוח של האזורים האלה.

<יריב מן: ההשתלבות של משרד הכלכלה מאפשרת להביא סובסידיה של המדינה בגובה של 90%.

<יריב מן: כלומר, שאותו יזם מקבל סובסידיה על ההשקעה שלו במשבצת שהוא מקבל ממשרד הכלכלה וללא הסובסידיה הזאת בעצם אי אפשר לעבוד כי זה לא משתלם.

<יריב מן: באזור התעשייה, למשל של רהט, שמתפתחת, רהט היא למעשה כבר לא צריכה, יש שם כוח כלכלי ואנשים מפתחים על חשבונם.

<יריב מן: אחד המהלכים הנוספים שהם עושים יחד איתנו, יש יזמים למשל בשגב שלום שקיבלו משבצות קרקע לפני תשע שנים.

<יריב מן: הבנאדם לא הקים, הוא התחייב שהוא יקים נגרייה, מפעל, מוסך, לא הקים.

<יריב מן: החזיק, שם ערימה של מכוניות, אומר זה שלי "מן זמן" אל תדברו איתי.

<יריב מן: זה לא פשוט להביא יזם בדואי אחר אמיתי ולתת לו להקים את המפעל הקטן.

<יריב מן: זה לוקח זמן, אני מודה, יותר משחשבנו.

<יריב מן: אבל נעשים פה מאמצים ואנחנו נמצאים, באמת, בגלל שזיהינו את זה כנקודה בעייתית בדיאלוג עם האוצר לאתר מקורות נוספים לטובת החיזוק של נושא אזורי התעשייה ובכלל המנופים הכלכליים.

<יריב מן: אני יודע שהוועדה מתעניינת בנושא של נשים, אנחנו רואים את זה גם גברים גם גם נשים אבל - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, אחת מהבעיות בשילוב נשים בעבודה זה המחסור האדיר במקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: ואנחנו מתייחסים לאזורי תעשייה כמינוף שעלול להביא מקומות עבודה חדשים גם לנשים וגם - - - אבל זה לא יקרה אם פיתוח האזורים האלה, ואני חושבת שאחד הדברים שאתם כמשרדי הממשלה, איך שאני כמי שצופה מהצד, לא מנסים לעשות, אותן בעיות שהזכרת עכשיו, אותן בעיות קיימות גם באזורי תעשייה בצפון, בגליל, במשולש, זה אותן בעיות.

עאידה תומא סלימאן: צריך להיות עם חשיבה יותר, אני לא יודעת, פתאום אני שומעת שמקשיבים לרצונות של האוכלוסייה.

עאידה תומא סלימאן: להגיד לך את האמת?

עאידה תומא סלימאן: קשה לי לשמוע ולהאמין לזה.

עאידה תומא סלימאן: עם כל מה שקורה בנגב, שלא מקשיבים לרגע למה שהציבור- - - בסדר, אוקיי, אז אפשר להגיד שהם רצו לעצור את התהליך.

עאידה תומא סלימאן: אבל אני חושבת שהגיע הזמן אולי לחשוב על דרכים לדחוף עם הרצון הקיים.

עאידה תומא סלימאן: אם הרצון קיים אני לא מבינה למה לא דוחפים לכיוון של הפעלת אזורי התעשייה האלה.

עאידה תומא סלימאן: ועוד, גם לחשוב, אחת הבעיות שמחליטים על משהו, לא מתיישם בזמן, ברגע שאולי זה יתיישם בעוד שלוש-ארבע שנים נגיע למצב שהצרכים הם כבר אחרים לגמרי.

עאידה תומא סלימאן: ואז צריך לעשות חישוב מחדש.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת, אני ארצה לדעת קצת ככה מתווה עם לו"ז בעניין חמשת אזורי התעשייה האלה.

עאידה תומא סלימאן: כי לא מקובל עליי שמשרד הכלכלה יש לו חשיבה על לפתח אזורים מרחביים כאשר יש לו חמשה תקועים.

עאידה תומא סלימאן: בעוד שנתיים-שלוש יתחילו המרחביים לפעול אז נגיד בשביל מה צריך אזורי תעשייה כאלה, יש לנו את המרחביים, יש בהם מפעלי עוגן גדולים.

עאידה תומא סלימאן: בבקשה.

ג'מעה אזברגה: אני רוצה לברך אותך היושבת ראש על הדיון החשוב הזה ואני כמה שהבנתי ששם הדיון הוא תעסוקת נשים בדואיות בדרום, בגדול, זה זה.

ג'מעה אזברגה: עכשיו, אנחנו, בואו לא נשכח לרגע שהמגזר עובר שינוי, שינוי לפעמים והרוב לצערי בכפייה.

ג'מעה אזברגה: זה לא שינוי כמו שאנשים רוצים ובצורה ספונטנית והדרגתית כמו שקורה בכל העולם ובכל החברות.

ג'מעה אזברגה: השינוי הזה מצריך, זאת אומרת, מוציא מצב כזה שאנשים מופטרים.

ג'מעה אזברגה: ארגוני עוגן, ואני אסכים עם יריב שמה שנקרא באזור תעשייה עידן הנגב זה דבר באמת לתפארת ויפה וגדול וטוב, גם שיתוף פעולה בין יהודים וערבים וזה מצויין.

ג'מעה אזברגה: אבל זה לא פותר את הבעיה, יריב, זה לא פותר את הבעיה.

ג'מעה אזברגה: קודם כל, חמשת האזורים המתוכננים יש רק אחד בוצע, אך ורק עידן הנגב.

ג'מעה אזברגה: השאר אני לא ראיתי משהו, אולי יש תנועה קצת מסחרית בשגב שלום אבל בפועל זה לא אזור תעשייה כמו שאנחנו מצפים.

ג'מעה אזברגה: ולא יכול להיות גם תחליף לתעסוקה פנימית בתוך אזור.

ג'מעה אזברגה: מה התכניות של משרד החקלאות למשל בשאר היישובים.

ג'מעה אזברגה: האם יש באמת תעסוקה, במשרד הכלכלה יש לו נגיד תכניות תעסוקה מקומיות בתוך היישובים או שרק אזור תעשייה אזורי.

ג'מעה אזברגה: זה שאלה חשובה.

ג'מעה אזברגה: אתה לא יכול להעביר חברה מסויימת מחיים מסורתיים, מכפר שמשתמשים עם כבשים, מגדלים צאן וחלב ובבת אחת לעשות אותה אקדמאית, זה לא הולך ב- - - מהיום למחר.

ג'מעה אזברגה: מה התכניות, אנחנו צריכים - - - אי אפשר לעשות את זה ביחד.

<יריב מן: אני מסכים לזה מאוד.

<יריב מן: אני חושב - - -

עאידה תומא סלימאן: בואו נאסוף את כל השאלות ותענו.

עאידה תומא סלימאן: אני מבקשת שתרשמו כי אנחנו נצטרך לנסות לסיים.

יוסף ג'בארין: תתקנו אותי אם אני טועה כאן, אנחנו לא יוצאים עם הרבה בשורות מהדיון הזה.

יוסף ג'בארין: אני שומע שהחומש עצמו לא כל כך יושם, אני שומע שיש ספקות בכלל האם ממשיכים עם אזורי התעשייה שהתייחסתי אליהם.

יוסף ג'בארין: אתם מעלים טענות של התושבים ולא רוצים ולא בטוח שזה כדאי וכדומה.

יוסף ג'בארין: הגעתי לדיון הזה יותר מעודד.

יוסף ג'בארין: אתה מדבר על התושבים, אני מניח שאם אתם הולכים בדיוק על חלקת קרקע שיש שם בז'רגון הממשלתי יש חילוקי דעות לגבי הבעלות על הקרקע אז בטח שזה ייתקע, זה ייתקע עוד 20 שנה.

יוסף ג'בארין: אם מתעקשים - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, יוסף, מעניין אותי, אפשר להחליט להעביר כפר ממקומו כדי להקים יישוב אבל אי אפשר להעביר איזה יזם בגלל שיש מחלוקת על הקרקע, נו...

יוסף ג'בארין: לא, השאלה למה הקרקע הזו ספציפית.

יוסף ג'בארין: אם זה יישאר שם אז זה בטח נתקע.

יוסף ג'בארין: ולכן, שוב, ההרגשה שאנחנו חוזרים אחורה.

יוסף ג'בארין: היו תכניות של אזורי תעשייה במקומות שליד היישובים הערבים.

יוסף ג'בארין: אמרתי, בין השאר באם אבטין וסייאב ותל שבע וכדומה.

יוסף ג'בארין: עכשיו אתם אומרים שכבר לא בטוח שאפשר לעשות את זה ולא בטוח איך זה יכול להתקדם.

יוסף ג'בארין: ובכלכלה אומרים בכלל אין תקציבים.

יוסף ג'בארין: זה אומר שאנחנו נשב כאן עוד חמש שנים ולא יקרה כלום.

יוסף ג'בארין: צר לי, אני פשוט מנסה לשקף מה שאתם אומרים בעצם.

עאידה תומא סלימאן: יוסף, בדיוק חשבתי כשביקשתי צפי של מה בסיום החומש, כמה מקומות עבודה יהיו.

עאידה תומא סלימאן: אמרתי לעצמי לפחות זה יירשם בפרוטוקול.

עאידה תומא סלימאן: אם אני לא אהיה פה אולי מישהו ינבור בתיקים וישאל, הצפי שלכם היה ככה, למה הגעתם.

עאידה תומא סלימאן: לצערי, כנראה ככה זה בתכניות החומש.

יוסף ג'בארין: אני שאלתי מה יהיה הצפי, עם כל הכבוד, אני לא רציתי פשוט לבקר אותך יותר מדיי אבל זה מתבקש כי אני שואל אותך מה היה הצפי של החומש האחרון, זה קצת - - - אני הייתי מצפה שאנשי מקצוע בתוך המשרד לפחות את זה ישיבו בלי אפילו להסתכל בדפים.

יוסף ג'בארין: מה לא יודעים מה היעד של התכנית האחרונה.

יוסף ג'בארין: אתם מגיעים לדיון בוועדת קידום מעמד האישה על קידום מקומות תעסוקה לנשים, מדברים על חומש שחלף וחומש חדש ולא יודעים מה היה הצפי, מה מומש, מה יושם.

יוסף ג'בארין: בכל זאת זה לא מספיק רציני.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, שמוליק.

<שמואל דוד: אני רוצה להתייחס ולהגיד, אזור התעשייה עידן הנגב הוא מוצלח.

<שמואל דוד: כל האזורים האחרים אני מרגיש שנוסד כאן מסך עשן ולא מוצגים נתונים.

<שמואל דוד: יש נתון של כמה מגרשים שווקו, יש נתון של כמה מגרשים נפתחו עליהם עסקים, יש נתונים של כמה מהעסקים שרדו שנה או שרדו פרק זמן כזה או אחר, כמה נסגרו, מה היה גורלם, מי עובד בהם, הנתונים האלה קיימים במערכת הזאת או אמורים להיות קיימים בה - -

עאידה תומא סלימאן: והם יספקו לנו תוך שבועיים שמוליק.

<שמואל דוד: - - דרך שגרה.

<שמואל דוד: ואנחנו שאלנו וביקשנו ובאופן ספציפי חבר הכנסת ג'מעה אזברגה שנמצא איתנו שאל שאלות ספציפיות על הסוגיות האלה והתשובות שקיבלנו הן תשובות ממסכות.

<שמואל דוד: למשל על אזור תעשייה שגב שלום נאמר:

<שמואל דוד: נמצא בהליך פיתוח.

<שמואל דוד: 278 דונם.

<שמואל דוד: אפשר להגיד כמה פותחו, אנחנו יודעים שחלקם פותחו, כמה פותחו ובאמת הצליחו לייצר עליהם עסקים, כמה יש בתוכם מכולות או נגריות ולא עסקים שהם משמעותיים.

<שמואל דוד: אנחנו יודעים שחלק מהיזמים אפילו נקנסו על אי עמידה בתנאים, נסוגו וכו' וכו'.

<שמואל דוד: אנחנו מצפים שיגידו לנו נתונים מדוייקים.

<שמואל דוד: אזור תעשייה נווה מדבר באבו גרינת, נאמר האזור מוכן לשיווק אבל תביעות בעלות מעכבות.

<שמואל דוד: האמנם זה רק התביעות בעלות מעכבות?

<שמואל דוד: להערכתנו זה נתון, אני לא רוצה להגיד מטעה, אבל בעייתי - - -

<יריב מן: תגיד, אתה גם שואל את הרשויות המקומיות או שאתה רק בא לשאול את הממשלה?

<יריב מן: אתה הרי בדרום נכון?

<יריב מן: בוא תפנה לראש מועצת שגב שלום ותשאל אותו את השאלות.

<שמואל דוד: אנחנו שואלים את הרשויות המקומיות ומקבלים תשובות.

<שמואל דוד: האזור תעשייה אום בטין למיטב ידיעתי נאמר בהליך פיתוח.

<שמואל דוד: אני לא יודע שזה בהליך פיתוח, מה זה אומר שזה בהליך פיתוח, תנו לנו נתונים מדוייקים.

<שמואל דוד: כשמדובר בשגב שלום יש שם כישלון ברמה כזאת או אחרת או הצלחה ברמה כזאת או אחרת, תנו לנו איזשהו מדד, עובד, לא עובד.

<שמואל דוד: אז אפשר יהיה להתייחס גם למדיניות לגבי החמשה אזורים האלה, להשקיע בהם עוד, לא לבזבז עליהם שקל, לסגת מהם.

<שמואל דוד: התמונה שאתם מציגים כרגע היא תמונה ממסכת, היא לא תמונה ברורה שאפשר להפיק ממנה איזשהו כיוון בין אם להצלחה ובין אם לכישלון.

<שמואל דוד: אתם אומרים שלא יהיה תקציב להמשך אז למה.

עאידה תומא סלימאן: תודה, תודה שמוליק.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה לתת לך, יריב, לענות, אבל ממש בקיצור רב.

עאידה תומא סלימאן: כי תזכרו טוב מאוד, יש לנו עוד ישיבה מסכמת, לא עכשיו, שתתקיים דווקא בשדרות ואני אדאג שיגיעו אליה גם ראשי הרשויות המקומיות כדי להצליב מידע ולדעת איפה אנחנו עומדים ומה בדיוק מעכב את הביצוע.

עאידה תומא סלימאן: בינתיים אם יש לך תשובה למה שנשאל עד עכשיו בבקשה.

<יריב מן: בקצרה אני רק אגיד שכל התקציבים שהרשויות המקומיות קיבלו ממשרד הכלכלה יגיעו בסופו של דבר לאזורי תעשייה והאזורי תעשייה האלה יעבדו, אף אחד לא יקח את התקציב הזה.

<יריב מן: ההתקדמות תמשך בין - - - בכנסת.

<יריב מן: ולגבי נתונים, לשאלה של חברי משתי"ל, לגבי נתונים של סטטוס בתוך מגרשים אין שום בעיה.

<יריב מן: צריך לזכור שרשות מקומית היא זאת שבסוף מנהלת את אזור התעשייה ו- - - ראש מועצת אל קאסום הוא אחראי לפיתוח אזור התעשייה של אום בטין.

<יריב מן: משרד הכלכלה ערוך לעזור לו, כלומר הוא מממן לו מנהל אזורי תעשייה אבל בסופו של דבר האחריות וגם ה-accountability שלו הוא מול הציבור שלו.

<יריב מן: הממשלה לא תנהל במקומו את הפיתוח.

<יריב מן: אנחנו ערוכים לקדם ולעזור לתת את הסובסידיה אבל זה משהו משותף.

<יריב מן: זה נכון שזה מתקדם בקצב איטי יותר ממה שצפינו אבל זה מתקדם וזה יקרה.

<יריב מן: אף אחד לא יקח תקציב אחורה, אף אחד לא יעביר את התקציב לשום מקום אחר.

<יריב מן: המחוייבות הממשלתית נשמרת לעניין הזה.

<יריב מן: אני חושב, משהו לגבי הנושא שמישהו שאל פה על פעילות שבתוך היישובים, בדיוק בשביל זה מגיע התקציב של משרד הפנים ואפשרנו לרשויות למשל לעשות חשיפות מסחר או לפתח אזורים או להניע פעילות כלכלית בתוך היישובים.

<יריב מן: לכן התקציב הזה לא עובר לכלכלה, הוא עובר למשרד הפנים ודרכו לרשות המקומית והיא זאת שהיא הריבון להחליט בשטח שלה מה היא רוצה, איזה עסקים.

<יריב מן: כלומר, אם היא רוצה - - -

ג'מעה אזברגה: הלוואי שהיא הייתה ריבון - - - יש לך - - - בלקיה למשל?

<יריב מן: בלקיה לא.

ג'מעה אזברגה: יש לך בכסייפה?

<יריב מן: בכסייפה הרשות - - -

עאידה תומא סלימאן: אבל אני לא מבינה, שנייה - - -

ג'מעה אזברגה: - - - זה העניין, זה העניין - - -

עאידה תומא סלימאן: מה זאת אומרת, איזה תקציב יועבר להם?

<יריב מן: משרד הפנים מעביר בחמש השנים הקרובות תקציב בגובה של 500 מיליון שקל לטובת חיזוק הרשויות המקומיות - - -

עאידה תומא סלימאן: בסדר, חיזוק הבנתי, מה זה - - -

<יריב מן: הם יכולים ליצור בזה גם מנועי צמיחה כלכליים.

<יריב מן: למשל- - -

ג'מעה אזברגה: בלי תנאים אתם מעבירים את הכספים האלה זה לא - - -

עאידה תומא סלימאן: זה - - -

<יריב מן: מה זה ללא תנאי?

ג'מעה אזברגה: מאיפה מעבירים - - -

עאידה תומא סלימאן: לא, הם יכולים והם יכולים לא.

עאידה תומא סלימאן: כלומר זה לא - - - ממתי אתם כל כך ככה נדיבים, מפזרים כסף בלי לשאול מה עושים איתו, מה קורה, לא מבינה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, אני רוצה לסכם.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לכל אלה שהגיעו ונכחו בישיבה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שכל מה שאמרתי מבחינת הערות כלליות בישיבה הקודמת על התכנית עדיין עומדים בעצמם.

עאידה תומא סלימאן: להיפך, דעתי מתחזקת יותר ככל שאני נכנסת לפרטים של התכניות בעניין פיתוח התכנית עצמה והדגש שלא קיים בעניין תעסוקת נשים.

עאידה תומא סלימאן: אני אפנה למשרד החקלאות וגם לכלל המשרדים ואבקש באופן ספציפי לדאוג שיהיו בתכניות גם מטרות ויעדים ברורים בעניין תעסוקת נשים ערביות בדואיות, זה דבר ראשון.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה ממשרד הכלכלה לקבל לידיים שלי את המידע הקשור במצב והסטטוס של הפיתוח של אזורי תעשייה חמש, הקיימים.

עאידה תומא סלימאן: גם מבחינת ניצול תקציב, תקציב לא מנוצל שאתם שומרים עבור האזורים האלה, מה המצב של הפיתוח בשטח מבחינת כמה דונמים מוקצים וכמה כן פותחו, האם התחילו בתי עסק לעבוד שם, אם כן, מה החלוקה שלהם.

עאידה תומא סלימאן: כל השאלות שעלו שמבהירות לנו איפה אנחנו עומדים.

עאידה תומא סלימאן: ואני אשלח לכם פירוט מבחינת האזורי תעשייה.

עאידה תומא סלימאן: ממשרד החינוך אני רוצה פילוח מגדרי גם לנושא של נשירה, גם לנושא של המגמות הטכנולוגיות, פילוח מגדרי של התלמידים גם לפי ההתמחויות שם.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה תשובה בעניין של חינוך למבוגרים, יריב, ואני רוצה גם לבדוק את מה מעכב אימוץ מודל המטבח למנות לבתי הספר.

עאידה תומא סלימאן: אני ארצה להיות מעורבת בזה, להתעדכן מה קורה עם זה, למה לא מאשרים דבר שעלול להוות גם כן מקור תעסוקה בתוך היישובים לנשים ויתרום לטיב התזונה הניתנת לתלמידים.

עאידה תומא סלימאן: וארצה שבאמת, תוך שבועיים, אפילו אם זה בעדכונים שוטפים, טלפוניים, להגיד לי איזה מתקדם הנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה יעדים ברורים ממשרד הכלכלה בעניין פיתוח מקומות עבודה והסבר איך אתם הולכים לעשות את זה, כאילו איך מתכננים לפתח את מקומות העבודה.

עאידה תומא סלימאן: אני חושבת שהמידע הזה, אם יגיע בזמן, לפני הדיון המסכם בסוף, לקראת הסוף, אנחנו נשכיל לדעת.

עאידה תומא סלימאן: אני אפנה גם ל- - - התכנית הזו כבר, אתם אמרתם לי שאתם הצגתם אותה בפני הרשויות המקומיות, עוד לא הצגתם אותה בפני הממשלה נכון?

<יריב מן: - - -

עאידה תומא סלימאן: הוצגה בפני הממשלה עכשיו ירדה לרשויות המקומיות?

<יריב מן: התקבלה בפברואר 2017, הוצגה ואושרה ב-11 בינואר 2018 - - - כל ראשי הרשויות המקומיות והצוותים שלהם - - -

עאידה תומא סלימאן: מתי היא תגיע לאישור סופי?

<יריב מן: היא מאושרת.

ג'מעה אזברגה: בתכנית הממשלה, עאידה, בוועדת שרים שהעבירו אליהם ואנחנו אפילו לא - - - הזמינו את ראשי מועצות ולא את חברי הכנסת, רק ראשי מועצות בית דגן שם, את מבינה וחברי הכנסת בשבילם זה לא - - -

יוסף ג'בארין: יש ארבעה חברי כנסת מהנגב אז כדאי לנצל את זה.

עאידה תומא סלימאן: אוקיי, בסוף הדיון אנחנו נכתוב את ההמלצות שהיו ואנחנו נרצה לשמוע תגובה מהמשרד באופן הברור- - -את ההמלצות אנחנו נגיש אחרי כל ישיבה אבל בסוף אנחנו נרצה לראות אם באמת הממשלה מוכנה גם בדיוק כמו שהקשבתם לראשי הרשויות להקשיב לדיונים המאוד, בעיני, גם מקצועיים, גם לפי הצרכים של הנשים ולהכניס אותם לתכנית.

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה אני נועלת את הישיבה, תודה לכם.