הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 152, 2018-02-12 12:00

רחל עזריה: שלום, אני שמחה לפתוח את הדיון בהצעת חוק התקנים (תיקון מס' 13), התשע"ח-2018, מ/1188.

רחל עזריה: זה הדיון השני, עם הצבעה.

רחל עזריה: אפתח ואומר ששוחחתי עם השר – הנה, חבל שלא דיברתי על המשיח.

רחל עזריה: שלום לך.

רחל עזריה: ברוך הבא, אנחנו שמחים שאתה פה.

רחל עזריה: אני בדיוק מעדכנת את כולם על השיחה שלנו, שהיתה פנייה ממכון התקנים שביקשו תוספת של 30 יום.

רחל עזריה: שוחחתי עם השר וסיכמנו שיהיה.

אלי כהן: נתת שתי חלופות.

אלי כהן: מה עמדת יעקב וכטל?

<אילן כרמית: יש תיקון שעונה על הבעיה.

<יעקב וכטל: אפשר לקבוע את תאריך התחילה של החוק ל-1 באפריל.

רחל עזריה: אין בעיה.

אלי כהן: זה פותר את זה?

<אילן כרמית: אין בעיה.

רחל עזריה: ואתם מעדיפים את זה ככה?

רחל עזריה: כי אמרתם שאתם מעדיפים לא לדחות כדי שכל השאר יוכל להתחיל.

<יעקב וכטל: אנחנו מעדיפים את זה כך, כי אנחנו עדיין במסגרת לוח הזמנים של החוק.

רחל עזריה: איך שאתם רוצים, בכיף.

רחל עזריה: אז אנחנו מסיימים את ההקראות שיש ועוברים להצבעה.

<איתי עצמון: אגיד מספר דברים.

<איתי עצמון: בישיבה הקודמת הוועדה קראה את נוסח הצעת החוק.

<איתי עצמון: נשמעו הערות בכמה נושאים, ובהתאם לכך הופץ נוסח מתוקן ומעודכן, בשיתוף פעולה עם משרד הכלכלה והתעשייה.

<איתי עצמון: מכיוון שמדובר על תיקונים נקודתיים, ניתן יהיה לקרוא את אותם תיקונים תוך הסבר ולאחר מכן הוועדה תוכל להצביע על כל הצעת החוק.

<גלית יעקובוב: התיקון הראשון הוא בסעיף 1.

<גלית יעקובוב: מחקנו את ההגדרה של "תקן מקורי" ואחר כך זה נכנס לתוך הנוסח של הסעיף הבא.

<איתי עצמון: אני מציע שתקראי את הנוסח של הסעיף הבא.

<גלית יעקובוב: "(2) על אף האמור בסעיפים קטנים (ה1) עד (ה3) ובסעיף 8א, תקנים רשמיים המהווים אימוץ של תקן בין-לאומי, שהאכרזה לגביהם פורסמה ברשומות לפני המועד הקובע, לרבות אם המכון עדכן אותם לאחר המועד הקובע כך שיאמצו תקן בין-לאומי (בסעיף קטן זה - תקנים רשמיים קיימים) ייבחנו בעניין התאמתם לתקנים בין-לאומיים לפי הוראות סעיף קטן זה, בתוך זמן סביר מיום תחילתו של תיקון מס' 13 ותושלם בחינתם לא יאוחר מיום י"א באב התשע"ט (12 באוגוסט 2019), ובהתאם להוראות אלה:"

<איתי עצמון: הנוסח הזה נתן מענה, להבנתנו, גם לעניין ההגדרה – לפשט את ההגדרה – וגם להבהיר שכל תהליך התקינה אמור להסתיים ב-12 באוגוסט 2019.

רחל עזריה: יש למישהו הערות?

רחל עזריה: לא? בסדר גמור.

<גלית יעקובוב: הפסקה הבאה שיש בה תיקון היא פסקה (2).

רחל עזריה: שלום, אני מבינה שאתם מתיכון אנקורי בראשון לציון.

רחל עזריה: אתם לפני הבגרות באזרחות?

רחל עזריה: אה, אחרי.

רחל עזריה: ברוכים הבאים.

רחל עזריה: שמי רחל עזריה, אני חברת כנסת ממפלגת כולנו של משה כחלון ואני יושבת-ראש ועדת הרפורמות.

רחל עזריה: ועדת הרפורמות זו ועדה שמעבירה כל מיני רפורמות – גם בנושא של דיור, גם בנושא של בנקאות.

רחל עזריה: האמת היא שהגעתם לדיון די מגניב, כי אנחנו מחוקקים חוק שיקל על ייבוא וככה נוזיל את יוקר המחיה, כי תהיה יותר תחרות בשוק.

רחל עזריה: פעם היו הרבה מאוד כללים לייבוא והם גרמו לכך שהרבה מאוד דברים לא אפשר היה לייבא.

רחל עזריה: אתם בטח רואים כשאתם מזמינים באינטרנט שיש הרבה דברים בחו"ל שאין בארץ, ואתם גם רואים שיש הרבה דברים שהם הרבה יותר יקרים בארץ מאשר בחו"ל.

רחל עזריה: יש לזה כל מיני סיבות, והיו פה הרבה מאוד חקיקות כדי לגרום לכך שיהיו פה את הדברים שיש בחו"ל וגם שהמחירים יהיו יותר זולים, כי אם יש פחות מבחר בארץ אז ברור שגם המחירים גבוהים יותר, כי יש פחות תחרות.

רחל עזריה: החוק הזה, אפילו שכאשר תשמעו אותו הוא יישמע לכם מאוד יבש, הוא מוריד הרבה מהכללים שמנעו את הייבוא כדי לאפשר לכם ליהנות מכל המוצרים שיש בכל העולם וליהנות במחירים זולים יותר.

רחל עזריה: עוד מעט יצטרף שר הכלכלה, השר אלי כהן, שגם הוא מהמפלגה שלי, שהוא הוביל את המהלך.

רחל עזריה: נמצא פה גם חבר הכנסת רועי פולקמן, שגם הוא במקרה מהמפלגה שלי.

רחל עזריה: אבל זה לגמרי מקרי, בדרך כלל הכנסת היא הרבה יותר מגוונת מפלגתית.

רחל עזריה: יש פה נציגים של הממשלה, הם קוראים את הסעיפים של החוק שעבדנו עליהם במפגש הקודם, ואז נעשה את ההצבעה.

רחל עזריה: בבקשה.

<גלית יעקובוב: התיקון הבא הוא ב-(2)(א)(2).

<גלית יעקובוב: "סעיפים הכוללים שינויים לאומיים שאינם שינויים לאומיים מתחייבים (בסעיף קטן זה – שינויים לאומיים שאינם מתחייבים), תוך ציון אלה מביניהם שיש אי-התאמה בין הדרישות הקבועות בהם, לרבות ערכים (בסעיף קטן זה – דרישות) לבין הדרישות הקבועות בתקן הבין-לאומי;"

<איתי עצמון: זה תיקון שנועד לענות על הקושי שהיה, להבנתי, בקביעה שמדובר על ערכים או דרישות; המונח הסטטוטורי המוכר הוא "דרישות תקינה".

<איתי עצמון: התיקון הזה עובר כחוט השני לאחר מכן ביתר הסעיפים.

<איתי עצמון: אני חושב שאין צורך לקרוא את התיקונים בעניין הזה מכיוון שנתאים את הנוסח בכל מקרה.

<גלית יעקובוב: מעולה.

<גלית יעקובוב: התיקון הבא הוא ב-(ב)(4).

<גלית יעקובוב: נתחיל ב-(ב)(3), כי עשינו את התיקון גם שם.

<גלית יעקובוב: "(3) הודעת הממונה תפורסם באתר האינטרנט של המשרד והמשרד ישלח הודעה על פרסומה לשרי הממשלה, ובכללם לשר הממונה; הממונה יורה, בנוהל, על הדרך להבטחת קבלת ההודעה בידי השר הממונה; (4) הממונה ישלח הודעה על פרסום הודעת הממונה כאמור בפסקת משנה (3), לנציגי היצרנים, היבואנים והצרכנים, כמפורט להלן: (א) נציג ציבור שהוא נציג ארגוני הצרכנים כהגדרתם בסעיף 31(ג) לחוק הגנת הצרכן, התשמ"א-1981, המייצג את ציבור הצרכנים, לפי המלצת הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן כמשמעותו בחוק האמור, מתוך רשימות שהוגשו לו על ידי ארגוני הצרכנים כאמור; (ב) נציג ציבור התעשיינים, לפי המלצת התאחדות התעשיינים בישראל; (ג) נציג ציבור היבואנים, לפי המלצת איגוד לשכות המסחר;" איתי, כאן רצית להוסיף משהו.

<איתי עצמון: אסביר על מה מדובר.

<איתי עצמון: מדובר על ההודעה של הממונה לעניין הסעיפים בתקנים שכוללים שינויים לאומיים שאינם מתחייבים.

<איתי עצמון: אתם מציעים כאן, במסגרת הליך העבודה שמוסדר בהצעת החוק, לקבוע שההודעה תפורסם לציבור באתר האינטרנט של המשרד, וכן לשלוח הודעות ספציפיות לכמה וכמה גורמים, בין היתר, לממשלה ולשר שממונה על ביצוע החוק הספציפי, שההודעה מתייחסת לאותו תקן.

<איתי עצמון: בנוסף, לחייב את הממונה לשלוח הודעה גם לכמה גורמים מעוניינים בציבור.

<איתי עצמון: חשבתי שצריך לנקוב האן ספציפית בארגונים שאליהם תישלח ההודעה.

<איתי עצמון: אכן כאן, לפי ההצעה שלי שסוכמה עם המשרד, מדובר כאן על נציג ארגוני צרכנים, נציג התאחדות התעשיינים ונציג איגוד לשכות המסחר.

<איתי עצמון: אני מניח שיהיה צורך להבהיר בנוסח שמדובר על נציגים - אנשי קשר - שהארגונים הרלוונטיים ימסרו הודעה לממונה מי הם אותם אנשי קשר.

<איתי עצמון: זה דבר שצריך יהיה לחדד בנוסח.

<איתי עצמון: נקודה שניה היא לעניין ארגוני צרכנים.

<איתי עצמון: אני מבין שאתם מדברים על ארגון צרכנים אחד, שייבחר על פי המלצת הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן.

<איתי עצמון: השאלה היא אם ההוראה הזאת מקובלת, כי אני מניח שיש יותר מארגון צרכנים אחד.

<גלית יעקובוב: ההודעה מפורסמת הרי לכל הציבור.

<גלית יעקובוב: היא מפורסמת בפרסום פומבי כללי.

<גלית יעקובוב: הרי ביטלנו את ועדת האימוץ בהליך המהיר כי אמרנו שאנחנו לא עושים ועדת אימוץ, אבל אותם ארגונים שנמצאים בוועדת האימוץ, אנחנו רוצים לשלוח להם בשליחה יזומה את הפרסום.

<גלית יעקובוב: זו בדיוק העתקה של מה שנמצא שם.

<גלית יעקובוב: כל היתר רואים באופן מאוד חשוף את ההודעה ואין צורך בדיוור ישיר נוסף.

<גלית יעקובוב: זה מסרבל את התהליך, מסרבל את הרשימות, מסרבל את השליחה.

רחל עזריה: את אומרת שלהם את חייבת להעביר - - -

<גלית יעקובוב: אני חייבת, כי אמרנו שאם אנחנו מבטלים את ועדת האימוץ אז ניתן להם מקום של כבוד ברשימת התפוצה, כי ככה אנחנו נותנים להם את אותו מקום.

רחל עזריה: אבל את אומרת שאם יש ארגוני צרכנים אחרים - - -

<גלית יעקובוב: אז הם רואים את הפרסום הציבורי המלא, שהוא פרסום פומבי לחלוטין.

<גלית יעקובוב: הוא מפורסם לכל הציבור באופן מלא באותו אופן.

<איתי עצמון: אוסיף עוד נקודה כאן.

<איתי עצמון: לפי חוק הגנת הצרכן יש ארגון צרכנים, שהוא המועצה הישראלית לצרכנות, ויש ארגונים נוספים ששר המשפטים קובע או מפרסם הודעה לגביהם.

רחל עזריה: יש רשימה כזו?

רחל עזריה: אז למה לא נעשה לפי הרשימה הזו?

רחל עזריה: אני מבינה שאת לא רוצה שבסוף יוכלו לומר שלא שלחת לאיזה ארגון שלא ידעת עליו, וזה יעצור את החוק.

רחל עזריה: אני מבינה.

רחל עזריה: אבל אם יש רשימה סגורה של משרד המשפטים, אז למה לא פשוט לעבוד לפיה?

<גלית יעקובוב: זו גם רשימה שיכולה להסתרבל בזה שאני צריכה כל פעם להתעדכן עם הרשימות - - -

<איתי עצמון: לא, רק אם הם מסרו לכם הודעה.

<איתי עצמון: אם אותו ארגון מסר לממונה הודעה - - -

<גלית יעקובוב: זה נותן להם גם איזשהו מעמד שמעולם לא היה - - -

<איתי עצמון: אבל יש להם מעמד.

רחל עזריה: אבל יש להם מעמד על ידי משרד המשפטים.

<גלית יעקובוב: נכון, אבל אצלנו, בכל ועדות התקינה, זה ארגון אחד שאמור לייצג את כולם.

<גלית יעקובוב: ברגע שאנחנו פותחים ואומרים שנשלח עכשיו לכל ארגון צרכנים, זה עלול - - -

רחל עזריה: יש את הארגון שהוא פה ברשימה, שזה סגור, אבל יש רשימה של משרד המשפטים.

רחל עזריה: אני לא חושבת שזה אותו דבר ארגון שעוסק בצרכנות לעומת כל העולם.

רחל עזריה: לכן אני חושבת שהאבחנה הזאת סבירה.

<גלית יעקובוב: אני מסכימה שהיא סבירה, אבל קשה לי אתה בגלל שממילא אנחנו מפרסמים לכל הציבור.

<גלית יעקובוב: זאת אומרת, אין פה שום עניין של חוסר דיוור או חוסר מידע, כי כל המידע מפורסם.

<איתי עצמון: אני מניח שמדובר על משלוח בדואר אלקטרוני.

<גלית יעקובוב: ברור.

<גלית יעקובוב: זה דואר אלקטרוני, אבל זה דואר אלקטרוני שאנחנו רוצים לוודא שהוא נעשה כמו שצריך והתקבל.

רחל עזריה: אבל את שולחת לכולם, אז מה זה משנה לשלוח לעוד שני ארגונים, אם במשרד המשפטים הגדירו אותם כארגונים יציגים או ארגונים לפי הנוסח המדויק?

<איתי עצמון: לפי חוק הגנת הצרכן.

<אלישבע גרשוני: אני ממשרד המשפטים.

<אלישבע גרשוני: הנוסח הזה מקובל עלינו.

רחל עזריה: בסדר, אבל יש לכם רשימה במשרד המשפטים - - -

<אלישבע גרשוני: אני יודעת, אבל עדיין ההסדר ככה.

רחל עזריה: זה בסדר גמור.

רחל עזריה: אבל יש לכם רשימה במשרד המשפטים; מבחינתכם יש מניעה שיישלח?

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: לכם יש מניעה?

<יעקב וכטל: זה יפתח פתח לעוד ארגונים, כמו ארגוני יצרנים שונים.

רחל עזריה: הבנתי למה סגרתם, לא רציתם לפתוח את זה ואז איזה ארגון לא ידוע יוכל לבוא בטענות שהעבודה לא נעשתה כמו שצריך כי הם לא קיבלו את העדכון.

רחל עזריה: אבל פה יש רשימה סגורה של משרד המשפטים, אז אפשר לעשות את ההתאמה לרשימה במשרד המשפטים, וזה נראה לי לגמרי סביר.

רחל עזריה: נושאים של צרכנות רק ילכו ויצברו תאוצה, בטח בנושא כזה שהוא צרכני במהותו.

<גלית יעקובוב: החשש האמיתי הוא מפתיחת פתח אחר כך לדברים אחרים שמתבצעים על פי החוק התקנים שבהם, בהגדרה, יש את המעמד הקבוע שניתן לאותו ארגון יציג.

<איתי עצמון: רק בוועדת האימוץ.

<איתי עצמון: במקומות אחרים כתוב "נציגי צרכנים".

<גלית יעקובוב: גם כשאנחנו מדברים על הפרסום שאנחנו מפרסמים לנציגי יצרנים, צרכנים ויבואנים אנחנו - - -

רחל עזריה: יש רשימה סגורה של משרד המשפטים, אני חושבת שאפשר לעבוד לפי הרשימה של משרד המשפטים.

רחל עזריה: אני לא רואה שזה פותח פתח למשהו אחר.

<גלית יעקובוב: אנחנו דווקא כן חוששים מזה שייפתח פתח למשהו אחר, אנחנו גם חוששים שזה עלול לסבך את הרשימה.

<גלית יעקובוב: אבל אם זה מה שיוחלט - - -

רחל עזריה: האמצע זה משרד המשפטים.

רחל עזריה: לא אומרים לכולם; אומרים למי שנמצא ברשימה הסגורה של משרד המשפטים.

<גלית יעקובוב: אבל זה רק לגבי הצרכנים.

רחל עזריה: נכון, זה רק לגבי הצרכנים.

רחל עזריה: כי הצרכנים בסוף באים לידי ביטוי בציבור.

<גלית יעקובוב: אבל אז יבואו דרישות מיצרנים ויש גם תעשיינים ויש גם אחרים.

<גלית יעקובוב: זאת אומרת, זה עלול לפתוח את הפתיחה הכללית והרשימה תהפוך להיות רשימה שהיא פחות רלוונטית.

<איתי עצמון: אבל נקבתם ספציפית בארגונים.

<יעקב וכטל: גם התאחדות התעשיינים מייצגת מספר ארגונים.

רחל עזריה: אבל יש גם איגוד לשכות המסחר, שהוא כן נמצא בנפרד, ונציג ציבור.

רחל עזריה: יש גם את היבואנים, גם את התעשיינים.

<איתי עצמון: יש לי רעיון.

<איתי עצמון: אפשר לכתוב שמדובר על המועצה הישראלית לצרכנות ואולי עוד ארגון צרכנים מתוך הרשימה.

<איתי עצמון: תשלחו לשני ארגוני צרכנים, זו גם אפשרות.

<גלית יעקובוב: מי יבחר?

<איתי עצמון: לפי המלצת הממונה על הגנת הצרכן והסחר ההוגן, מתוך הרשימה.

<גלית יעקובוב: אני חוששת שזה עלול לסרבל דווקא יותר.

<גלית יעקובוב: אם אני צריכה לבחור עוד אחד זה כבר הופך את זה להרבה יותר מסובך.

רחל עזריה: אז עדיף לך לשלוח לכולם.

רחל עזריה: אני גם חושבת.

רחל עזריה: את ההודעה עדיף לכם לשלוח לכולם, כולם יודעים על זה, אף אחד לא יכול לומר, לא יבואו בטענות וזהו.

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: תודה.

<גלית יעקובוב: בסעיף (5) יש תיקון קטן של הפנייה אז לא אקרא אותו.

<איתי עצמון: מחקתם את ההפנייה לציבור התעשיינים, מכיוון שמדובר כבר על ציבור יצרנים ואין צורך לכתוב שוב את התעשיינים.

<גלית יעקובוב: נכון.

<גלית יעקובוב: בפסקה (4)(א): "(א) רשאי השר, במקרים חריגים ולאחר קבלת המלצת הממונה, אם מצא כי יש חשש לפגיעה במטרה מהמטרות המנויות בסעיף קטן (א)(1) עד (6), שלא להכריז על ביטול רשמיות - - - "

<איתי עצמון: אין צורך לקרוא את כל הסעיף, רק תסבירי במשפט על מה מדובר.

<גלית יעקובוב: התוספת היתה מה שנאמר כבר בדברי ההסבר מלכתחילה, לבקשת הוועדה, להבהיר שבמקרה הזה השר יפעיל את סמכותו לאחר שהוא יקבל את המלצת הממונה על התקינה.

<איתי עצמון: זה מבהיר את מה שנאמר כבר בדברי ההסבר.

<גלית יעקובוב: בדיוק.

<גלית יעקובוב: בפסקה (5) בסופה יהיה: "על אכרזה כאמור יחולו הוראות סעיפים קטנים (ב) ו-(ג).

<גלית יעקובוב: " זה היה (ב) עד (ד), וזאת היתה טעות.

<גלית יעקובוב: בהוראת המעבר עשינו תיקון ש: "רשאי הממונה על התקינה להחליט על השלמת בחינתו של אותו תקן לפי הוראות סעיף 8(ה5) לחוק העיקרי".

<גלית יעקובוב: זה הסיפור שאמרנו שיש שני תהליכים: התהליך הישן של 8(ה5) והתהליך החדש.

<גלית יעקובוב: הכוונה היא שכולם יעברו את התהליך החדש המקוצר והטוב יותר, למעט מקרים שזה כבר ממש בסוף התהליך, שעדיף כבר לסיים את התהליך מאשר להתחיל אותו מחדש, והוספנו את שיקול הדעת של הממונה במקרים האלה.

<גלית יעקובוב: התיקון של מה שדיברנו בתחילת הישיבה: "תחילתו של חוק זה ביום ט"ז בניסן התשע"ח (1 באפריל 2018).

<גלית יעקובוב: " זו דחיית החוק, שמאפשרת את העמידה במועדים.

רחל עזריה: הערות נוספות?

<רז הילמן: אני מאיגוד לשכות המסחר.

<רז הילמן: לבקשת הוועדה, שלחתי פנייה עם דוגמאות שממחישות את המקומות שבהם לא פורטו הנסיבות המיוחדות שבגללן בחרה הוועדה להכניס דרישות ייחודיות לישראל.

<רז הילמן: אני רוצה לשמוע מה התייחסות המשרד לנושא הזה.

רועי פולקמן: ביקשנו שבנימוקים צריך לכתוב את הנסיבות.

רועי פולקמן: טענו לשכות המסחר שלכאורה זה קורה תמיד.

רועי פולקמן: גם מכון התקנים טען את זה.

רועי פולקמן: בואו נציין את זה – לא סתם למה פסלנו, אלא את הנסיבות הדרושות להתאמה הישראלית.

<גלית יעקובוב: עשינו בדיקה וגם ענינו לוועדה – אני מתנצלת שלא העברנו עותק.

<גלית יעקובוב: זה לא בדיוק ככה, לא תמיד יש נסיבות מיוחדות.

<גלית יעקובוב: בדרך כלל יש נימוק מקצועי, נסיבות מיוחדות בדרך כלל קשה למצוא, ואנחנו לא רוצים לעכב את כל התהליך.

<גלית יעקובוב: ברגע שנתחיל לבקש שעכשיו, במסגרת - - -

רועי פולקמן: אני רוצה להבין: אין נסיבות מיוחדות שאומרות למה ספציפית צריך לשנות תקן בגלל ישראל?

רועי פולקמן: אז מה זה נסיבות מקצועיות?

<יעקב וכטל: כשיש נסיבות מיוחדות - - -

רועי פולקמן: לא מיוחדות – מותאמות לישראל.

רועי פולקמן: זה המיוחדות.

<יעקב וכטל: כשיש נסיבות שדרושות על מנת להתאים את זה למה שקורה בישראל, מכון התקנים מציין את זה.

<יעקב וכטל: יש מקרים שהוועדה מחליטה, משיקולים אחרים, להכניס שינוי בתקן, ואז היא לא יכולה להפנות לנסיבה כזאת, שהיא מותאמת רק למדינת ישראל, אלא היא סוברת - - -

רועי פולקמן: אפשר לוודא שיציינו נסיבות מיוחדות במקרה שיש כאלה?

<יעקב וכטל: כן, זה קיים.

רועי פולקמן: הם טוענים שזה לא קיים.

רחל עזריה: אז תסביר שוב את הטענה.

<רז הילמן: כבר היום יש בחוק סעיף 7(ב)(3) – הוא צוין במכתב שלי – שכתוב בו כך: בנסיבות מיוחדות, כאשר יש הכרח לעשות כן בשל קיומם של תנאים ייחודיים למדינת ישראל, רשאי המכון לשנות תנאים מסוימים הקבועים בתקינה בין-לאומית תוך פירוט הנימוקים לכך בדברי ההסבר".

<רז הילמן: אני לא מבין, וכטל, באיזה אופן הם יכולים לקבוע דרישות ייחודיות לישראל אם הם לא מבססים את זה על נסיבות מיוחדות.

<רז הילמן: איפה הסמכות לזה?

<יעקב וכטל: ועדת האימוץ?

<רז הילמן: אני לא בוועדת האימוץ, אני עדיין בוועדת התקינה.

<רז הילמן: אין לה סמכות לעשות את זה.

<גלית יעקובוב: אבל זה לא קיים בכל תקן.

<גלית יעקובוב: ממה שאנחנו ביררנו, מה שנמצא היום בסעיף 7(ב) לא תמיד מתקיים בכל התקנים שעליהם המכון צריך לעשות את המיפוי.

<גלית יעקובוב: אם עכשיו נגיד למכון שבנוסף למיפוי הוא גם צריך לכתוב את הנימוקים האלה, אנחנו לא נעמוד בלוחות הזמנים שאנחנו מדברים עליהם.

<גלית יעקובוב: זה לא יקרה.

<גלית יעקובוב: זה או שהוא צריך להמציא נימוקים - - -

רועי פולקמן: זה לא הסבר.

<גלית יעקובוב: זה לא נמצא שם, כי ועדות התקינה, כשהן עובדות על התקן הן עובדות על התקן והן מבקשות להכניס כל מיני שינויים לאומיים.

רועי פולקמן: לפי נסיבות מיוחדות.

<גלית יעקובוב: לא תמיד מדובר בנסיבות מיוחדות למדינת ישראל.

רועי פולקמן: לא אמרתי למדינת ישראל.

רועי פולקמן: צריכה להיות סיבה שוועדת התקינה - - -

<גלית יעקובוב: התשובה היא תשובה מקצועית.

רועי פולקמן: לא, אין תשובה כזאת.

<גלית יעקובוב: זה מה שקיים.

רועי פולקמן: אין תשובה כזאת, כי מקצועית גם התקן האירופי וגם התקן האמריקני תקפים, וזו מטרתו של השר כאן.

רועי פולקמן: ועדת התקינה אומרת שיש פה תקן אירופי, ואנחנו משנים אותו בגלל שיש נסיבות מיוחדות.

רועי פולקמן: לא כי בדקנו את התקן והחלטנו - - -

<גלית יעקובוב: אבל זאת מטרת התיקון הזה.

<גלית יעקובוב: מטרת התיקון היא שברגע שיש תיקון מקצועי שכזה, שהוא לא בגלל התאמה למדינת ישראל, יכול לבוא השר, אחרי שהוא מקבל המלצה מיעקב, ופשוט להסיר את הרשמיות מהשינוי הזה.

<גלית יעקובוב: זאת המטרה.

רחל עזריה: מה שבלשכות המסחר מבקשים זה שזה ייעשה בצורה הרבה יותר ספציפית.

רועי פולקמן: אז צריך לחייב אותם לרשום נסיבות מיוחדות.

רועי פולקמן: אם אין – שיכתבו שאין נסיבות.

<גלית יעקובוב: מהיום ואילך צריך.

רחל עזריה: אז מה ההבדל?

רחל עזריה: לא ממש ירדתי לסוף דעתך.

רחל עזריה: מה הנקודה החשובה?

<רז הילמן: נאמר בדיון הקודם שזה לא קורה, שהמכון מקפיד לציין את זה תמיד, ושלחתי שלוש דוגמאות שלא ציינו מה הנסיבות המיוחדות.

<רז הילמן: יש שני דברים: יכול להיות שזה בכלל לא בסמכות הוועדה לקבוע דרישות שהן לא בהתאם לנסיבות מיוחדות, כי זה מה שהחוק אומר כבר היום; אבל יותר מזה - אם לא נכתוב להם באקסל שהם ממלאים ביחס לכל תקן שהם צריכים לרשום מה הנסיבות, אנחנו עלולים לפספס ואז נצטרך להחזיר להם את זה עוד פעם ולהגיד: שכחתם, לא כתבתם את זה ואנחנו לא יכולים לקבל החלטה.

<רז הילמן: הממונה על התקינה יצטרך להגיד להם: אני לא יכול לקבל החלטה בלי המידע הזה.

רחל עזריה: אז בואו נשמע את הממונה על התקינה.

<יעקב וכטל: מזה כשנה, מאז התיקון הקודם לחוק, מול כל תקן שמוגש לוועדת האימוץ יש פירוט של כל השינויים עם הסיבות ונימוקי הוועדה לשינויים.

<יעקב וכטל: אנחנו בוחנים את השינויים האלה, ובמידת הבנתנו, מחזירים לוועדת התקינה או ממליצים לשר לאשר את השינוי.

<יעקב וכטל: חלק מהשינויים שמופיעים הם שינויים שלא מותאמים לדרישות מיוחדות למדינת ישראל, כמו חוק חשמל, איכות המים, רמת הקרינה במדינת ישראל.

<יעקב וכטל: אבל חברי ועדת התקינה חשבו שזה תיקון חשוב, לפעמים גם משרדי ממשלה ממונים עומדים ודורשים את התיקון הזה, ואז הנימוקים מופיעים.

<יעקב וכטל: כל מטרת התיקון הזה, שרץ כאן עכשיו, זה להסיר רשמיות מסעיפים כאלה, שאין עליהם הכרח לדעתנו, למעט שינויים ששרים ממונים עדיין ידרשו כי לשרים ממונים יש עדיין את הזכות לדרוש שינויים כאלה.

<גלית יעקובוב: הדרישה של הפירוט הזה, לדעתנו, היא רק תעכב את התהליך.

<גלית יעקובוב: ממליא אנחנו יכולים להמשיך עם הסרת הרשמיות, ונתנו בתשובה גם לדוגמה למצב שבו היה מצב שהיה ויכוח אם זה נדרש או לא נדרש, ובסופו של דבר הוויכוח הוכרע בזה שהכרזת הרשמיות שהשר חתם עליה רשמה: הכול רשמי, למעט סעיף וזה שמבחינתנו לא צריך להיות רשמי כי הוא מהווה שינוי לאומי לא מתחייב וגם השתכנענו בצורך שלו.

<גלית יעקובוב: זה הפתרון ולא לעכב את כל התהליך בזה שיצטרכו עכשיו להוסיף נימוקים שלא היו שם קודם.

<יעקב וכטל: אני מזכיר עוד שבכל שינוי כזה נדרש אישור של שר האוצר וראש הממשלה.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: הערות?

רחל עזריה: התייחסויות?

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: כבוד השר רוצה להגיד כמה מילים.

אלי כהן: אני רוצה להגיד כמה מילים לפני ההצבעה.

אלי כהן: אמנם החוק הזה, מבחינת ההיקף שלו, הוא לא ארוך, אבל מדובר במהפכה.

אלי כהן: אם ועדת הרפורמות מקדמת רפורמות, אז מדובר ברפורמה משמעותית מאוד.

אלי כהן: הרפורמה הזאת עושה סוף לכל הנושאים של קומבינות, עושה סוף לגורמים אינטרסנטיים שראינו לא אחת בעבר, שהכניסו תיקונים מחייבים לישראל באופן שהעלה את יוקר המחיה, פגע ביכולת לייבא מוצרים למדינת ישראל.

אלי כהן: החוק הזה עושה השוואה של מדינת ישראל מול העולם.

אלי כהן: אין שום סיבה שטלוויזיה שנמכרת באירופה לפי תקן אירופי תצטרך להגיע למדינת ישראל עם תקנים ספציפיים ועם תקנים ייחודיים.

אלי כהן: לפעמים התיקונים המשמעותיים הם התיקונים הפשוטים.

אלי כהן: זה תיקון שהוא יחסית פשוט והוא בהחלט תיקון משמעותי, שבסופו של דבר הצרכנים יוכלו להרגיש אותו בכיס.

אלי כהן: ללא ספק, מי שירגיש אותו יהיו גם העסקים הקטנים והבינוניים, שלא יצטרכו לראות דברים ספציפיים, תיקונים והתאמות ספציפיות, ולכן אני חושב שיש כאן מהפכה אמיתית.

אלי כהן: החוק הזה הוא הנדבך האחרון ברפורמה שעברה בעניין של התקינה, מכון התקנים בישראל.

אלי כהן: היא עומדת בפני עצמה והיא גדולה ומשמעותית.

אלי כהן: היתה את הרפורמה שקידם שר האוצר וחבר הכנסת פולקמן, גם אני הייתי שותף לה בתור יושב-ראש הוועדה, שבה פתחנו את מכון התקנים לתחרות, כאמור מה שהתחיל ב-1 באוקטובר.

אלי כהן: זה מצד אחד פתיחה לתחרות ומצד שני זו סטנדרטיזציה גלובלית, שהיא נכונה ומחויבת ומוציאה אותנו לדרך חדשה.

אלי כהן: אני חושב שיש בשורה אמיתית לצרכנים, לעסקים הקטנים והבינוניים, ללשכות המסחר.

אלי כהן: רז, 70 שנה דיברו על זה ואנחנו מעבירים.

אלי כהן: ואגיד לך משהו: לא היה פשוט להעביר את זה.

<רז הילמן: אתה צודק במאה אחוז.

<רז הילמן: בדיון הראשון בירכתי מאוד על היוזמה החשובה הזאת.

אלי כהן: תודה.

אלי כהן: אבל לא היה פשוט להעביר את זה בגלל שיש לא מעט גורמים שהיו שמחים שהרפורמה הזאת תישאר במגירה ולא תצא לפועל.

אלי כהן: לכן אני אומר שמדובר כאן במהפכה צרכנית, עסקית, חשובה מאוד במדינת ישראל.

אלי כהן: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולהודות ליושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת רחל עזריה, על ניהול מרשים, ענייני ומקצועי של הוועדה.

אלי כהן: אני מאוד מעריך את זה.

אלי כהן: וכמובן, לכל צוות הוועדה – לאריאלה, ליועצת המשפטית ולכולם.

אלי כהן: אני רוצה להודות לאנשי משרד הכלכלה: ליעקב וכטל שעשה עבודה - - -

רחל עזריה: גם ליועץ.

אלי כהן: בהחלט.

אלי כהן: לאיתי, שבהחלט יש לי אתו ניסיון עשיר ומצוין.

אלי כהן: איתי, בהחלט, כל התשבחות.

אלי כהן: בכל מקום שהיית נעים לעבוד אתך, אתה מקצועי, ותמשיך כך.

אלי כהן: יעקב וכטל, שאני חושב שמאז שנכנסת לתפקיד שדרגת את מינהל התקינה ברמה אחת - גם ברמת המקצועיות, גם ברמת השירות וגם בהורדת הרגולציה.

אלי כהן: יעקב, אני חושב שאתה שומע את זה לא פעם ראשונה, אני בהחלט מלא הערכה.

אלי כהן: גם למחלקה המשפטית – לגלית ולאיילת ולכל מי שעבד.

אלי כהן: עשיתם עבודה מקצועית, רצינית וטובה ואני רוצה להודות.

אלי כהן: כמובן, לשאדי ולכולם.

אלי כהן: אני רוצה להודות גם לחבר הכנסת פולקמן שמלווה את הוועדה.

אלי כהן: אני יודע שהנושא של הסרת חסמים ושחרור המשק זה דבר שכולנו חרתה על דגלה, ולא בכדי יש כאן

אלי כהן: את חבר הכנסת פולקמן ואת יושבת-ראש הוועדה ואותי.

אלי כהן: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולאחל לאילן כרמית בהצלחה לקראת כניסתו לתפקיד.

אלי כהן: אני מאחל לך הצלחה, אבל אני גם מנצל את הבמה להגיד: 1 באפריל זה 1 באפריל.

אלי כהן: אני אומר את זה בצורה ברורה, גם בפני יושבת-ראש הוועדה וגם בפני מינהל התקינה.

אלי כהן: התאריך כתוב.

אלי כהן: אתם לא מגיעים, ולא יהיה את הגיבוי או תמיכה שלי לדחייה ביום אחד.

אלי כהן: זה נכנס לתוקף ב-1 באפריל, מה-1 באפריל יש את ה-90 יום.

אלי כהן: אנחנו רוצים לראות את הדברים האלה קורים.

אלי כהן: אני רוצה לומר לאנשים שיושבים כאן, שיש תיקון שהיתה לו מטרה להשיג את הייעוד הזה - לעבור לתקינה בין-לאומית.

אלי כהן: זה תיקון שאמור היה להיות על פני מספר שנים, והפך את יעקב, שהוא גם איש מקצוע אבל גם איש בעל נימוסים, לרוץ אחרי השרים.

אלי כהן: הפכנו את המטוטלת – הכול הופך להיות בין-לאומי, למעט מקרים חריגים.

אלי כהן: לכן, מכון התקנים, הצד שלכם, תשלימו אותו ובזמן.

אלי כהן: תודה לכולם.

אלי כהן: אני מודה ליושבת ראש הוועדה.

אלי כהן: מדובר במהפכה.

אלי כהן: תודה.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: לפני שאנחנו מצביעים אני רוצה לומר שאני חושבת שהחשיבות של החוק הזה היא להקל על היבואנים.

רחל עזריה: כל מי שמשוטט באינטרנט או משוטט בעולם ונכנס לחנויות, אנחנו רואים את התופעה המוכרת שיש הרבה דברים שאין בארץ או שיש והם הרבה יותר יקרים, וכל העבודה הזו באה כדי לפתור את העניין הזה.

רחל עזריה: באנו לפתור את הפערים האלה כדי להוזיל את יוקר המחיה.

רחל עזריה: אחד הדברים המאוד משונים – אנחנו רגילים לחשוב על עצמנו כעל מדינה מאוד מיוחדת; יש דברים שבהם אנחנו מיוחדים, אבל אם מוצרים הם לגיטימיים באירופה או בארצות הברית, אין שום סיבה שכשהם מגיעים לארץ הם צריכים לעבור איזשהו תהליך מיוחד ורק אז הם ייחשבו מיוחדים.

רחל עזריה: זה בדיוק מה שאנחנו משנים; אנחנו אומרים שאם יש אישור במקום אחד לא צריך לעבור אישור נוסף.

רחל עזריה: ברור שזה מה שמוזיל את העלויות, כי אם צריך לעבור שוב בדיקת תקינה זה מייקר וכמובן שזאת הזדמנות לומר מה כן ומה לא.

רחל עזריה: קיבלתי את הצעת החוק בשבוע שעבר, הבטחתי להעביר אותה כמה שיותר מהר כדי לאפשר לציבור ליהנות מההוזלה הזו ביוקר המחיה.

רחל עזריה: ובאמת סיימנו בשני מפגשים.

רחל עזריה: אני חושבת שהיה פה מאמץ משותף לעשות את העבודה מהר.

רחל עזריה: אני מקווה שבמכון התקנים ובמשרד הכלכלה, תדעו לתקתק את העבודה באותה זריזות גם אצלכם, כדי שהציבור יוכל ליהנות מהשינוי הזה.

רחל עזריה: אני מביאה את החוק להצבעה.

רחל עזריה: מי בעד?

רחל עזריה: מי נגד?

<איתי עצמון: הוועדה מתבקשת להצביע על נוסח הצעת החוק כפי שהוא מונח על שולחן הוועדה, עם התיקונים, לרבות התיקון שנוסף בדיון, שהודעת הממונה תישלח לנציגי ארגוני צרכנים, כהגדרתם בסעיף 31ג לחוק הגנת הצרכן.

<איתי עצמון: וכמובן, אותם גופים יידרשו למסור הודעה לממונה מי הם אותם נציגים, מי הם אותם אנשי קשר.

רחל עזריה: אז מי בעד הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 13), התשע"ח-2018, כנוסח הוועדה?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – פה אחד

רחל עזריה: <

רחל עזריה: הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 13), התשע"ח-2018, נתקבלה.

רחל עזריה: >

רחל עזריה: תודה, הצעת החוק התקבלה.

רחל עזריה: יישר כוח.

רחל עזריה: תודה, הישיבה נעולה.