הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 151, 2018-02-06 12:30

רחל עזריה: שלום, צהריים טובים.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח דיון ראשון בוועדה בהצעת חוק הצעת חוק התקנים (תיקון מס' 13), התשע"ח-2018, (מ/1188).

רחל עזריה: בראשון בינואר 2017 נכנס לתוקף התיקון לחוק התקנים בדבר שינוי מבני בענף התקינה.

רחל עזריה: עכשיו אנחנו מדברים על השלב השני בהסדרה של הנושא של התקינה הישראלית שהיא חשובה למגוון של מוצרים וגם היא חיונית ליבואנים ולצרכנים השונים במדינת ישראל.

רחל עזריה: למעשה, היא אומרת שהתקינה אצלנו תהיה זהה לתקינה הבין-לאומית.

רחל עזריה: לא צריך תקינה ייחודית לישראל.

רחל עזריה: יש לנו 500 תקנים רשמיים שמאמצים תקינה בין-לאומית שקיימים היום, ובהרבה מתוכם יש שינויים שהם ייחודיים לישראל.

רחל עזריה: את זה אנחנו מבקשים לבטל, ולמעשה יישארו רק מקרים חריגים, ספציפיים, כמו התאמה לחוק החשמל ש- - - יצדיקו התאמה לישראל, או התאמה למזג אוויר, התאמות שפה, ודברים שהם נקודתיים ישראלים, והם באמת שונים ממה שקורה במדינות אירופה או בארצות הברית.

רחל עזריה: אפשר להגיד שהתיקון בחוק הזה ישים סוף לעיוותים, ולמעשה יקבע שבמדינת ישראל תהיה תקינה בין-לאומית שתוכל להגדיל את מגוון המוצרים, להקל את הייבוא למדינת ישראל, ובפועל להוזיל את יוקר המחיה.

רחל עזריה: זו הצעת חוק שהיא קצת לוקה במשפטית, הקריאה שלה טיפה מורכבת.

רחל עזריה: פנינו למשרד הכלכלה וביקשנו שיציגו את החוק באיזשהו זום-אאוט כדי לעזור לכולנו להיות בהירים וכדי שנוכל לעבוד על ההצעה כמו שצריך.

רחל עזריה: אדוני, תציג גם את הרקע שהביא אתכם לתיקון.

רחל עזריה: יש מצגת.

<יעקב וכטל: גברתי, תודה רבה.

<יעקב וכטל: למעשה, הצעת החוק נועדה להתמקד בהוצאת דרישות ייחודיות למדינת ישראל מתקנים שהם תקנים רשמיים כפי שאת הצגת את זה.

<יעקב וכטל: קצת רקע - מוצר שחל עליו תקן רשמי חייב בקבלת אישור התאמה לתקן טרם התרתו למכירה בישראל.

<יעקב וכטל: מדובר במוצרים מיובאים, אבל זה חל כמובן גם על מוצרים מתוצרת הארץ - חובת עמידה בדרישות התקן הרשמי.

<יעקב וכטל: תקן רשמי מוכרז על ידי שר הכלכלה, וכאשר יש משרדים אחרים שהתקן מוזכר בחקיקה שלהם נדרשת גם הסכמה שלהם.

<יעקב וכטל: אנחנו קוראים להם שרים ממונים.

<יעקב וכטל: טרם ההכרזה נדרשת גם הסכמה של שרים ממונים לתוך הכרזה על תקן כתקן רשמי.

<יעקב וכטל: העילות להכרזה על תקן רשמי הן במקרים בהם אי-עמידה בדרישות התקן תגרום לסיכון בטיחותי, בריאותי ולפגיעה בהגנת הסביבה.

<יעקב וכטל: אלה שלושת העילות העיקריות שבגינן מוכרז תקן כתקן רשמי.

<יעקב וכטל: יש לזה מספר עילות משנה.

<יעקב וכטל: בכדי למנוע חסמי סחר הוחלט על ידי הממשלה, וזה מופיע גם בחוק, שמכון התקנים יתאים את התקינה הישראלית הרשמית לתקינה הבין-לאומית הנוהגת, ואם אפשר במינימום שינויים לאומיים.

<יעקב וכטל: זו החלטה שקיימת כבר.

<יעקב וכטל: כמובן כשהתקן בישראל זהה לתקן הבין-לאומי אז מה שמייצרים בעולם יכול להיכנס לישראל בלי התאמות מיוחדות, וזה מונע חסמי סחר, מוזיל עלויות, מגדיל את מגוון המוצרים, וכיוצא בזה.

<יעקב וכטל: נכון להיום יש כ-500 תקנים רשמיים שמבוססים על תקינה בין-לאומית, ואנחנו קוראים להם תקנים מאומצים.

<יעקב וכטל: אלא מה?

<יעקב וכטל: במרבית התקנים שמאמצים תקינה בין-לאומית קיימים שינויים לאומיים.

<יעקב וכטל: חלק מהשינויים הלאומיים הם שינויים מתחייבים ממה כתוצאה ממה שאת הזכרת.

<יעקב וכטל: נניח, דרישות שפה, חוקים ותקנות אחרות שזו חובה.

<יעקב וכטל: אבל חלק מהשינויים הם לא שינויים שמוגדרים כמתחייבים, והם שינויים שהחליטה ועדת התקינה להכניס אותם משיקולים שונים.

<יעקב וכטל: דבר נוסף שכדאי לדעת ברקע לשינוי ולתיקון המבוקש הוא שכמחצית מהתקנים האלה נמצאים בתהליכים של רביזיה, בתהליכים של החלפה של תקנים ממהדורות ישנות יותר מתקנים ממהדורות חדשות, וחלק מהתהליכים האלה נמצאים כבר בתהליך זמן רב.

<יעקב וכטל: כלומר, אנחנו לא מצליחים לבצע את ההחלפה ואת ההכרזה מסיבות שונות שעוד מעט ניגע בהם.

<יעקב וכטל: התהליך הקיים היום לפי החוק לפעמים לוקח הרבה מאוד זמן.

<יעקב וכטל: מה המטרה?

<יעקב וכטל: יש החלטת ממשלה מאוגוסט 2016 שבאה לידי ביטוי גם בתיקון הקודם לחוק התקנים, מה שאנחנו קוראים תיקון מס' 12, שאומרת שמשרד הכלכלה יבחן מחדש את כל התקנים הרשמיים המאומצים הקיימים ויפעל להסיר מהם בתוך שלוש שנים את השינויים הלאומיים שאינם מתחייבים.

<יעקב וכטל: אלא מה?

<יעקב וכטל: התהליך המוגדר היום בחוק לא מאפשר לעשות את זה בלוחות הזמנים האלה מכיוון שכשחוקק החוק אז למעשה כל 500 התקנים המאומצים צריכים לעבור היום את התהליך הזה, וכאשר הם צריכים לעבור תחנות מוגדרות כשאחת התחנות היא בחינה על-ידי ועדת אימוץ.

<יעקב וכטל: הכמות הגדולה מאוד הזו של התקנים - אי-אפשר להעביר אותה בלוחות הזמנים האלה.

<יעקב וכטל: מה עוד, שכמו שאמרתי, שישנם גם עיכובים במשרדים ממונים אחרים שלפעמים הם לא מוגבלים בזמן, ואז אנחנו מוציאים את עצמנו עם תקנים שממתינים לאישור משרדים ממונים, וכל עוד הם לא אישרו את זה זה נחשב כאילו הם מתנגדים.

<יעקב וכטל: אי-אפשר להמשיך בתהליך למעשה.

<יעקב וכטל: מטרת התיקון המוצע לקבוע איזשהו מנגנון קצר ויעיל שיאפשר עמידה ביעד שנקבע בהחלטת הממשלה ובחוק.

<יעקב וכטל: כמו שאמרתי, זה לבחון את כל התקנים ולפעול להסרת השינויים הלאומיים הלא מתחייבים עד אוגוסט 2019 - זו למעשה מטרת החוק והרקע לתיקון החקיקה.

<יעקב וכטל: מה כולל המנגנון?

<יעקב וכטל: מה עקרונות המנגנון הזה שעליו אנחנו מדברים שזה למעשה השינוי בחוק?

<יעקב וכטל: קודם כל, צריך להבין שהתיקון מתייחס רק לקבוצת התקנים הרשמיים המאומצים שהיו קיימים בעת החקיקה הקודמת.

<יעקב וכטל: זאת אומרת, כל תקן חדש שייכתב עכשיו, התיקון הזה לא חל עליו.

<איתי עצמון: שהיו קיימים באוגוסט 2016.

<יעקב וכטל: כן, עד אוגוסט 2016.

<יעקב וכטל: זה תהליך התחילה לקבוצת התקנים המדוברת.

<יעקב וכטל: תאריך היעד, כמו שאמרנו, זה 12 באוגוסט 2019 לסיום המהלך הזה.

<יעקב וכטל: במסגרת המנגנון ייקבע כך: קודם כל, ייקבע כי בתקנים רשמיים שיש להם שינויים לא מתחייבים תוסר הרשמיות על השינויים האלה, למעט במקרים חריגים.

<יעקב וכטל: בתקנים שנמצאים בתהליכי החלפה לא תוכרז רשמיות על הסעיפים הלא מתחייבים - זו הקביעה הבסיסית.

<יעקב וכטל: נקבעו לוחות זמנים לביצוע פעילויות לכל מי שמעורב בתהליך.

<יעקב וכטל: מכון התקנים שיש לו חלק גדול בתהליך כבר אמור למפות את התקנים ולאחר מכן גם להוציא מהם את השינויים.

<יעקב וכטל: אנחנו שאמורים לפרסם את הכוונות לגבי כל תקן ותקן, איזה סעיפים לא תוכרז עליהם רשמיות או תוסר מהם הרשמיות, השרים הממונים שהוקצב להם זמן של 60 יום לתת את עמדתם, ואם הם לא נותנים את עמדתם תוך 60 יום, זה נחשב כאילו הם מסכימים, כאשר לשרים הממונים יש גם אפשרות להאריך לעצמם בעוד 60 יום, אבל זהו.

<יעקב וכטל: אם הם לא מגיבים - - - נקבעו לוחות זמנים לכל מי שמעורב בתהליך, ונקבע כי אי-מתן התייחסות במועד שנקבע כמוה כהסכמה, והוגדר מנגנון לטיפול בחריגים ובמחלוקות בין שרים במידה ואין הסכמה.

<יעקב וכטל: נניח שר מסוים מתנגד להסרת הרשמיות, שר הכלכלה לא מקבל את הטיעון, באותו מקרה זה יובא להכרעת הממשלה - זה המנגנון שנקבע.

<יעקב וכטל: כאשר יישאר שינוי לאומי לא מתחייב שמסכימים עליו גם שר הכלכלה וגם השר הממונה אז כמו במנגנון הקיים היום זה יצטרך לבוא לאישור שר האוצר וראש הממשלה.

<יעקב וכטל: כאשר נשאר שינוי לא מתחייב עדיין צריך להגיע לשם.

<יעקב וכטל: אלה עיקרי השינויים שבחוק, וזה הרקע.

<יעקב וכטל: יש את לוחות הזמנים שנקבעו, ופה אנחנו רואים את לוחות הזמנים כאשר לוחות הזמנים מתכנסים ל-15 חודשים כפי שמופיע עכשיו.

<יעקב וכטל: זה קריטי כיוון ש-15 חודשים מהיום זה כמעט מביא אותנו ל- --

רחל עזריה: אתם גזרתם זמנים מהמועד אחורה.

<יעקב וכטל: לקחנו מרווח ביטחון מסוים.

רחל עזריה: התאריך של אוגוסט 19', מבוסס על?

<יעקב וכטל: הוא מבוסס על החלטת ממשלה שקיבלה ביטוי בתיקון 12 לחוק התקנים.

<יעקב וכטל: בתיקון 12 לחוק התקנים כתוב שתוך שלוש שנים מאוגוסט 16' אנחנו נדרשים לבחון את כל התקנים האלה.

<איתי עצמון: אבל המועדים לא מתכנסים לפי מה שאתה אומר לפי המצב היום.

<איתי עצמון: לפי המצב המשפטי היום אתם אומרים שאתם לא יכולים לעמוד במועדים האלה.

<יעקב וכטל: בגלל זה בא התיקון, זה אחד הדברים של התיקון.

רחל עזריה: כי השיטה לא אפשרה.

<יעקב וכטל: התחלנו לבדוק את התקנים לפי התיקון, עברנו על לא מעט תקנים לפי התיקון.

<יעקב וכטל: התהליך הוא ארוך מכיוון שלא כל תקן שמגיע לוועדת אימוץ ממשיך מיד הלאה.

<יעקב וכטל: תקנים שיש בהם שינויים שוועדת אימוץ לא מסכימה לקבל אותם חוזרים למכון התקנים.

<יעקב וכטל: במכון התקנים צריך להתחיל תהליך.

<יעקב וכטל: התהליך הזה לוקח - - -

רחל עזריה: אז אתם משנים את השיטה של התהליך כדי לעמוד בזמנים, בין היתר.

<יעקב וכטל: נכון, ורק לתקנים האלה שדיברנו עליהם שהיו קיימים באוגוסט 2016.

רחל עזריה: אוקיי, בסדר.

רחל עזריה: נפתח להתייחסויות.

רחל עזריה: יש כל מיני הערות אחרות לחוק ונשלחו ניירות עמדה.

רחל עזריה: אם יהיה זמן אולי ניתן להתייחס.

רחל עזריה: אבל אני דיברתי עם משרד הכלכלה והם אמרו שיכול להיות שהם יעשו איזשהו תיקון חקיקה בקרוב והם יאגרו את ההערות - לא לחלק הזה, לא לסעיף הזה לחוק, אלא באופן כללי יש כל מיני בקשות לכמה תיקונים בנושאים שונים, גדולים יותר, קטנים יותר, לא משנה.

רחל עזריה: אבל אם יש דברים כאלה אז תעבירו את זה כמה שיותר מסודר, גם אליי וגם אליהם.

רחל עזריה: דיברתי עם משרד הכלכלה.

רחל עזריה: יכול להיות שנעשה עוד איזשהו טקט בהמשך.

רחל עזריה: בינתיים אשמח לשמוע את מכון התקנים.

רחל עזריה: ממלא מקום המנכ"ל מר אילן כרמית, בבקשה.

<אילן כרמית: צהריים טובים.

<אילן כרמית: אנחנו תומכים במהלך הזה שהוא בהחלט חיובי וטוב.

<אילן כרמית: זה יועיל לכולנו אם התקנים הרשמים שנמצאים היום בהמתנה יהפכו לרשמיים בצורה חוקית.

<אילן כרמית: המהלך הזה יועיל לכולם, יועיל גם למכון.

<אילן כרמית: המכון מאז תיקון 12 נמצא במהפך, ברפורמה.

<אילן כרמית: אנחנו שינינו את כל מערך התקינה שלנו, אנחנו נערכים לתחרות.

<אילן כרמית: המהלך הזה הוא מאוד חיובי ואנחנו מברכים עליו.

<אילן כרמית: יש לי רק פרט טכני שאני בבעיה אם להעלות אותו עכשיו או בהקראה.

רחל עזריה: תעלה, ומקסימום גם בהקראה.

<אילן כרמית: יש את הטבלה.

רחל עזריה: של הזמנים.

<אילן כרמית: השלב הראשון של המיפוי - אנחנו עשינו תוכנית.

<אילן כרמית: אנחנו כבר התחלנו למפות.

<אילן כרמית: מה-1.1 יש לנו תוכנית מדויקת שמדברת על שישה חודשים, ואנחנו מסיימים את זה בסוף יוני.

<אילן כרמית: אני רואה שאתם מאוד מזדרזים.

<אילן כרמית: אנחנו מבקשים - או שה-90 יתחילו מה-1.4, או שאם נתנו לנו 120 יום, אם זה יהיה יותר מהיר, כי אנחנו - - -

רחל עזריה: אתם פשוט חשבתם שהחוק ייקח קצת יותר זמן.

<אילן כרמית: אמרנו שאם זה ייקח יותר זמן, אין בעיה.

<אילן כרמית: רק 90 יום, אנחנו צריכים - - -

רחל עזריה: זה קצת קשוח לכם.

<אילן כרמית: אנחנו צריכים עד סוף יוני את זה - זה התוכנית שלנו.

<אילן כרמית: זה פרטי טכני קטן, וזה מה שאנחנו מבקשים.

רחל עזריה: אוקי, נבקש ממשרד הכלכלה לבדוק את העניין.

רחל עזריה: אני מעריכה שאפשר יהיה להגיע לפתרון.

<אילן כרמית: זה לא יעכב את התהליכים הסופיים כי אנחנו לכל אורך הדרך אנחנו מזרימים - - -

רחל עזריה: אז אתה תקצץ משהו אחר?

<יעקב וכטל: לא, הוא יקצץ את מי שאחריו .

<יעקב וכטל: אבל בסדר, נראה איך אנחנו - - -

<קריאה: הוא מקצץ את הממונה על התקינה שצריך לפרסם.

<אילן כרמית: לא לקצץ את הממונה, אבל אנחנו נעבוד בשיתוף פעולה יותר הדוק.

<אילן כרמית: נזרז את הממונה, הוא יעמוד בלוחות הזמנים.

רחל עזריה: אתה יודע, זה קצת - - -

<גלית יעקובוב: ניתן תשובה לפעם הבאה.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: יש פה מספר משרדי ממשלה.

רחל עזריה: בבקשה, בואו נשמע אתכם.

רחל עזריה: משרד הבריאות, התייחסות?

רחל עזריה: לא? אתם בסדר?

רחל עזריה: הגנת הסביבה?

רחל עזריה: סוף סוף יש משהו שאין דרמה.

רחל עזריה: בואי שבי.

<קריאה: אולי בהמשך.

רחל עזריה: אולי בהמשך.

רחל עזריה: את אומרת שאת לא מתחייבת - בסדר.

רחל עזריה: תחבורה?

<קריאה: גם לנו אין התייחסות.

רחל עזריה: קלאסיקה - נשים יושבות מאחורה.

רחל עזריה: שבו ליד השולחן.

רחל עזריה: שריל סנדברג כתבה על זה.

רחל עזריה: אין התייחסויות אחרות?

רחל עזריה: אדוני, בבקשה.

רחל עזריה: אבל מכון התקנים אומרים ש - - -

<גרישה דויטש: אני חושב שזו בקשה ראויה.

רחל עזריה: אה, להוסיף פרק זמן.

<גרישה דויטש: דבר שני, הייתי, ברשותך, מבקש מהממונה על התקינה להתייחס למצב שנדמה לי, יעקב, לא הזכרת, שהוא נראה לי מאוד חשוב.

<גרישה דויטש: יש תוספת לאומית בתקן בין-לאומי, אז השר לא יאשר אותה באישור רביזיה - זה ברור.

<גרישה דויטש: אבל יש שינויים שזו לא תוספת של הסעיף, אלא שינוי פרמטר זה או אחר.

<גרישה דויטש: אם לא יאשר שר פרמטר שקיים ושהוא שונה, אז במקומו לא ייכנס פרמטר שהוא בתקן בין-לאומי כי זה תקן בין-לאומי.

<גרישה דויטש: חשוב מאוד לשמוע שאכן הדבר הזה נלקח בחשבון.

<יעקב וכטל: הצעת החוק מטפלת בזה ונקבע מה יקרה במקרים האלה.

רחל עזריה: ברוך הבא, חבר הכנסת רועי פולקמן.

רחל עזריה: אתה גם היית מאוד מעורב בחוק הגדול, אנחנו שמחים שאתה פה.

רחל עזריה: התייחסויות נוספות, בבקשה.

<רז הילמן: רז הילמן, איגוד לשכות המסחר.

<רז הילמן: אני רק רוצה לברך את משרד הכלכלה על היוזמה הזו.

<רז הילמן: זה תיקון מאוד חשוב והוא באמת יעזור לטפל בתקנים בצורה מאוד יסודית ומאוד יעילה ואפקטיבית.

<רז הילמן: אנחנו מאוד תומכים במהלך הזה.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: עוד התייחסויות או הערות?

רחל עזריה: רועי, אתה רוצה?

רועי פולקמן: לא.

רחל עזריה: הדבר היחידי שעלה בינתיים זה לוח הזמנים.

רחל עזריה: ביקשנו ממשרד הכלכלה לבדוק ולראות.

רחל עזריה: נעשה פה איזשהו תהליך סיוע אם אנחנו יכולים.

רחל עזריה: יש הערות קונקרטיות של הלשכה המשפטית, דברים נקודתיים.

רחל עזריה: נתחיל בהקראה, בבקשה.

רחל עזריה: תקראי ונעשה הערות לכל סעיף וסעיף.

רחל עזריה: משרד הכלכלה, בבקשה.

<גלית יעקובוב: גלית יעקובוב, הלשכה המשפטית, משרד הכלכלה.

<גלית יעקובוב: "תיקון סעיף 8 1.

<גלית יעקובוב: בחוק התקנים, התשי"ג–1953‏ (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 8, במקום סעיף קטן (ה5) יבוא: "(ה5) (1) בסעיף קטן זה – "המועד הקובע" – ח' באב התשע"ו (12 באוגוסט 2016); "תיקון מס' 13" – חוק התקנים (תיקון מס' 13), התשע"ח–2018; "תקן מקורי" – תקן שאינו מהווה אימוץ של תקן בין-לאומי.

<גלית יעקובוב: "

רחל עזריה: האם יש הערות?

רחל עזריה: תמשיכי.

<גלית יעקובוב: "(2) על אף האמור בסעיפים קטנים (ה1) עד (ה3) ובסעיף 8א, תקנים רשמיים שאינם תקנים מקוריים, שהאכרזה לגביהם פורסמה ברשומות לפני המועד הקובע (בסעיף קטן זה – תקנים רשמיים קיימים) ייבחנו בעניין התאמתם לתקנים בין-לאומיים לפי הוראות סעיף קטן זה, בתוך זמן סביר מיום תחילתו של תיקון מס' 13 אך לא יאוחר מיום י"א באב התשע"ט (12 באוגוסט 2019), ובהתאם להוראות אלה:..."

<איתי עצמון: אני מציע שתעצרי.

<איתי עצמון: אני חושב שיש כאן איזשהו קושי בנוסח, ולכן אני מציע שתבהירי את הנקודה העקרונית.

<איתי עצמון: לאחר מכן אם יהיה צורך, נתאים את הנוסח.

<איתי עצמון: הכוונה שלכם היא להחיל את התיקון המוצע על תקנים שהם כן מהווים אימוץ של תקן בין-לאומי או לא מהווים אימוץ של תקן בין-לאומי?

<איתי עצמון: כי פשוט יוצאת כאן שלילה כפולה, ולכן אני לא בטוח.

<גלית יעקובוב: כן מהווים.

<גלית יעקובוב: נכון, זה שלילה כפולה.

<גלית יעקובוב: הכוונה היא כן להחיל את התיקון הזה על כל התקנים הרשמיים שיש בהם שינוי לאומי.

<איתי עצמון: אז כל התקנים שהם מהווים אימוץ של תקן בין-לאומי?

<גלית יעקובוב: אימוץ של תקן בין-לאומי שיש בהם שינוי.

<גלית יעקובוב: כן, כל התקנים שיש בהם אימוץ של תקן בין-לאומי.

<גלית יעקובוב: יתרה מכך, גם אם האכרזה הקודמת של תקן היתה אכרזה כתקן מקורי, אם עכשיו בעקבות הרביזיה יחליטו שאין צורך בתקן מקורי ומאמצים תקינה בין-לאומית אז גם על זה אנחנו רוצים שזה יחול.

<איתי עצמון: אבל מה שאמרת עכשיו, אני לא בטוח שעולה מהנוסח.

<גלית יעקובוב: נכון.

<גלית יעקובוב: אם צריך לדייק את הנוסח נשמח שנדייק אותו, אבל זו הכוונה.

<גלית יעקובוב: הכוונה היא להחיל את התיקון על כל תקינה שמתבססת על תקינה בין-לאומית גם אם ההתבססות הבין-לאומית קרתה בעקבות הרביזיה הזו שזו בעצם המטרה שלה - כמה שפחות תקינה מקורית וכמה שיותר אימוץ של תקינה בין-לאומי.

<איתי עצמון: אני מציע, אם זה מקובל על יושבת-ראש הוועדה, שתעבירו לוועדה את התיקון שאתם מציעים כדי שנוכל לדייק את הנוסח.

<איתי עצמון: הערה נוספת שיכול להיות שגם היא סמנטית ויכול להיות שלא - אתם כותבים שתהליך הבחינה צריך להיות בתוך זמן סביר מיום תחילתו של תיקון מס' 13, אך לא יאוחר מה-12 באוגוסט 2019.

<איתי עצמון: הכוונה היא שהתהליך יושלם?

<גלית יעקובוב: כן.

<איתי עצמון: צריך להגיד את זה ברחל בתך הקטנה.

<איתי עצמון: כלומר, זה יושלם לא יאוחר מ-.

רחל עזריה: אוקיי.

<גלית יעקובוב: " (א) המכון יערוך ויגיש לממונה, בתוך 90 ימים מיום תחילתו של תיקון מס' 13, רשימה הכוללת, לגבי כל תקן רשמי קיים, את סוגי הסעיפים שבתקן, כמפורט להלן (בסעיף קטן זה – הרשימה):..." כאן אנחנו צריכים להחזיר תשובה לגבי הבקשה להאריך את הימים.

רחל עזריה: בדיוק.

<גלית יעקובוב: "...(1) סעיפים הכוללים שינויים לאומיים מתחייבים; (2) סעיפים הכוללים שינויים לאומיים שאינם שינויים לאומיים מתחייבים (בסעיף קטן זה – שינויים לאומיים שאינם מתחייבים), תוך ציון אלה מביניהם שיש אי-התאמה בין הערכים או הדרישות הקבועים בהם לבין הערכים או הדרישות הקבועים בתקן הבין-לאומי;"

<איתי עצמון: יש לי כאן שאלה לגבי התיבה "הערכים או הדרישות".

<איתי עצמון: המונח הסטטוטורי שאני מכיר הוא "דרישות תקינה" או "דרישות תקן".

<איתי עצמון: למיטב הבנתי, בדרישות תקן או בדרישות תקינה יש ערכים ויש עוד מרכיבים.

<איתי עצמון: יש תהליכי עבודה.

<איתי עצמון: ברגע שאתם נוקטים כאן בלשון "ערכים או דרישות" משתמע שהערכים הם לא חלק מדרישות, ויכול להיות שיש עוד מרכיבים שלא נכללים בגדר דרישות.

<איתי עצמון: השאלה הראשונה היא מאיפה מגיע המינוח הזה?

<איתי עצמון: ולמה הבחנתם בין שני הדברים?

<גלית יעקובוב: הסעיף הזה הוא למעשה התשובה למה שנאמר פה קודם שזה לא המצב היותר פשוט של כן להכריז רשמיות או לא להכריז רשמיות, אלא צריך להתייחס לשוני ממש בתוך מה שכתוב בתוך סעיף התקן.

<גלית יעקובוב: לפעמים זה ערך, זה מספרי.

<גלית יעקובוב: זה משהו שאפשר לקרוא לו ערך.

<גלית יעקובוב: לפעמים זה משהו שהוא יותר תהליכי וקשה לקרוא לו ערך.

<גלית יעקובוב: אפשר אולי להגיד: הדרישות הקבועות בתקן, לרבות ערכים או משהו כזה, אם זה יותר מתאים.

<איתי עצמון: אני חושב שזה יותר נכון.

<גלית יעקובוב: אנחנו נשלח נוסח כדי לדייק את זה, אבל הכוונה היא אותה כוונה.

רחל עזריה: אוקיי.

<גלית יעקובוב: "(ב) לצד כל סעיף ברשימה הכולל שינוי כאמור בפסקת משנה (א)(1) או (2) יצוין הנימוק המקצועי להכללת השינוי בתקן, ולעניין סעיף הכולל שינוי כאמור בפסקת משנה (א)(1) – גם הטעם לסיווג השינוי כשינוי לאומי מתחייב; (ג) השתנה התקן או הוחלף בידי המכון לאחר אכרזתו האחרונה כתקן רשמי, תכלול הרשימה את סעיפי התקן המעודכן;..."

<איתי עצמון: אני מציע שתקראי עד סוף הפסקה.

<איתי עצמון: יש לי שאלה לפני שנשמע התייחסויות.

<איתי עצמון: זה ב-30 ימים או שזה לתקופה של עד 30 ימים?

<גלית יעקובוב: לדעתי, זה ב-30 יום.

<איתי עצמון: בלוק אחד.

<גלית יעקובוב: כן, אין צורך להיכנס.

<אילן כרמית: פה נתנו 270 יום ועוד 30 יום, ומזה לא נחרוג.

<אילן כרמית: כלומר, על זה התבססתי כשאמרתי שהסיום לא יחרוג.

<אילן כרמית: כלומר, אין סיכוי שנחרוג בסיום כי פה היו נדיבים, ובשלב הראשוני היו מאוד מאוד קשים.

רחל עזריה: אתה אומר שזה יהיה על חשבון - - -

<יעקב וכטל: השלב הראשוני הוא השלב שמתנה את הפרסום שלנו, וגם לנו יש זמנים מוקצבים לתת לפרסום אחרי שבודקים.

רחל עזריה: אומרים פה אנשי המכון שבעצם אנחנו נקצץ בטיפול המכון בסעיפים הוואקום, נכון?

<אילן כרמית: אני לא מקצץ.

<אילן כרמית: 270, אם צריך, אנחנו נדביק את כל הקצב.

<אילן כרמית: לכן, לא יהיה פיגור בכל התהליך, יסתיים ב-2019.

<אילן כרמית: לכן, לדעתי, התוספת שביקשנו לגמרי לא צריך להתעקש עליה.

<אילן כרמית: זה 270 ועוד 30.

רחל עזריה: אתה אומר שבכל מקרה זה לא יפגע בכם.

<אילן כרמית: בזה נעמוד, נעשה ככל יכולתנו.

<אילן כרמית: אבל בשלב הראשוני לא רוצה להיות מפר.

רחל עזריה: מה שאתם מבקשים מבחינת התיקון בחוק זה שבסעיף (ה5)(2)(א) - - -

<אילן כרמית: כן, ה-90 יהפוך ל-120.

רחל עזריה: אבל אתה אומר שזה לא משנה כי הכול מתחיל מפה, ואתה אומר שאתם תתקזזו פה - בסדר.

<אילן כרמית: כן, נגיע לסוף ונראה.

<גלית יעקובוב: זה בוודאות ישנה כי הסעיף של ה-270 חל רק על המקרים שבהם יש שינוי בערך, ואנחנו מדברים גם על כל יתר השינויים שאין בהם שינוי בערך.

<גלית יעקובוב: שם גם מתחיל המרוץ של הפרסום של הממונה לציבור וקבלת כל הערות הציבור.

רועי פולקמן: מה העקרוניות בין 90 ל-120?

רחל עזריה: הם אמרו שהם רוצים לסיים עד אוגוסט 19' בגלל החלטת ממשלה.

רחל עזריה: אבל זה עדיין - - -

<גלית יעקובוב: אנחנו כן מוכנים לבחון את היכולת באמת להאריך את הכול בעוד 30 ימים, אבל זה בוודאות משפיע על הפרסום לציבור וקבלת כל ההערות.

<אילן כרמית: זה גם לא אומר שבמהלך ה-90 - אנחנו כל הזמן מזרימים, ואז אנחנו - - -.

<אילן כרמית: כלומר, יהיה מספיק.

רועי פולקמן: אתה אומר שלא במכה אחת את הכול.

<אילן כרמית: בטח, לא במכה אחת.

<אילן כרמית: אנחנו רק לא רוצים להגיע למצב שנהיה מפרי חוק כשאנחנו יודעים מהיום שיש בעיה.

<אילן כרמית: גם הממונה לשעבר אמר את זה.

רחל עזריה: אוקיי, בסדר.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<רז הילמן: עוד פעם על הסעיף שמתייחס להנמקה של השינויים בתקן שיש שינויים שאינם מתחייבים, כתוב שיצוין הנימוק המקצועי.

<רז הילמן: אני יושב כמשקיף בוועדת אימוץ והרבה פעמים יש הנמקה מקצועית אבל היא לא מתייחסת לשאלה למה בכל זאת הסעיף הזה לא קיים, למשל, באירופה או במדינה מתפתחת אחרת.

<רז הילמן: לכן, אני מציע לכתוב בצורה מפורשת: יצוין הנימוק המקצועי, לרבות התייחסות לשאלה מדוע במדינות מפותחות אחרות אין דרישה כזו, ואז זה מאוד יפשט את תהליך הטיפול.

רועי פולקמן: הנימוק המקצועי לא מסביר למה זה שונה?

רועי פולקמן: זה מה שאתה אומר?

<יעקב וכטל: הם לא יכולים לדעת.

רחל עזריה: כן, הם לא חייבים

<אילן כרמית: אני חושב שהדרישה הזו היא לא ישימה כי אנחנו לא נוכל לפנות לוועדות התקינה בארצות אחרות: למה הסעיף הזה לא מופיע אצלכם?

רועי פולקמן: לא לזה הוא מתכוון.

רועי פולקמן: אני לא חושב שזו הכוונה.

רועי פולקמן: הכוונה היא לא מדינות אחרות.

רועי פולקמן: אם מחר ועדת תקינה בישראל מחליטה לא לאמץ תקן בין-לאומי, היא אומרת: בדקתי את המזגן.

רועי פולקמן: למה?

רועי פולקמן: כי הטמפרטורות בארץ אחרות.

רועי פולקמן: הנימוק המקצועי שלה חייב לכלול הסבר על הגורמים שהם שונים בישראל: לחות, מזג אוויר - זה הכוונה.

<יעקב וכטל: זה בדיוק מה שקורה היום בוועדת אימוץ, וזה מה שנדרש גם המכון לעשות.

<יעקב וכטל: במסגרת המיפוי שדרשנו מהם, אנחנו דורשים מהם גם נימוק למה הוכנס השינוי הזה לתקן הישראלי.

<יעקב וכטל: אנחנו לא דורשים לדעת למה בעולם החליטה ועדת תקינה אחרת לא לעשות את זה.

<יעקב וכטל: אבל זו הבקשה.

<רז הילמן: מה שחבר הכנסת פולקמן אמר זה בהחלט מה שהתכוונתי, ואני חושב שהיום בוועדת אימוץ זה לא קורה.

<רז הילמן: יותר מדי פעמים אנחנו מקבלים נימוקים שהם בלי ההתייחסות לשאלה.

<רז הילמן: לכן, כדאי שזה יהיה כתוב בחוק.

רועי פולקמן: אז אולי את זה כדאי להבהיר בחוק כי לדעתי יש הסכמה עם מר וכטל.

רועי פולקמן: עם מכון התקנים יש הסכמה, רק אולי באמת קורים המקרים האלה שמסבירים פשוט מקצועית על איזשהו תקן.

רחל עזריה: אני מבינה, אני פשוט שואלת את עצמי מה המשמעות של המשפט הזה בחקיקה ראשית - זה הכול.

<גלית יעקובוב: אני רוצה להתייחס לעוד משהו.

<גלית יעקובוב: הרי ההגדרה של שינוי לאומי מתחייב נמצאת בחוק.

<גלית יעקובוב: יש לה תוספת שאומרת.

<גלית יעקובוב: כשהם יצטרכו להסביר הם יצטרכו להראות על איזה סעיפים הם הולכים.

<גלית יעקובוב: לפעמים יהיה אולי צורך בשיחה נוספת של הבהרה.

<גלית יעקובוב: אבל בגדול אנחנו יודעים על מה אנחנו מדברים.

<גלית יעקובוב: כל דיוק כזה, כמו שאמר אילן, יכול לגרום לזה שהם יצטרכו להתחיל לפנות לוועדות תקינה ולא לזה התכוונו.

רחל עזריה: אני לא רוצה מעכבים בתהליך.

<יעקב וכטל: הדיון עכשיו הוא על שינויים לאומיים שאינם מתחייבים.

<יעקב וכטל: רז משקיף בוועדה.

רחל עזריה: זה חוזר למה שאמרתי כמעט בפתיחת הדיון כשאמרתי שיש הרבה הערות באופן כללי לחוק, לא לסעיפים האלה.

רחל עזריה: דיברנו שנקבץ את כל ההערות.

<קריאה: זה מאוד קונקרטי לזה.

<גלית יעקובוב: לדעתי, מה שאתה מציע ממש כבר נמצא בחוק.

<גלית יעקובוב: זה קיים.

<אילן כרמית: זה פעם ראשונה שאני שומע שלוועדת האימוץ לא מובאים הנימוקים הנכונים.

רועי פולקמן: תכינו דוגמאות לוועדה, ואם הוועדה תראה שזה אז - - -

רחל עזריה: תבדקו, בסדר.

רחל עזריה: בואו נמשיך, בבקשה.

<גלית יעקובוב: "(3) (א) כלל תקן רשמי קיים שינוי לאומי שאינו מתחייב –

<גלית יעקובוב: (2) רשאי השר, נוסף על סמכותו כאמור בפסקת משנה (1), אם השתנה התקן או הוחלף בידי המכון לאחר אכרזתו האחרונה כתקן רשמי, להכריז על כל שינוי הנכלל בתקן המעודכן, כתקן רשמי (בסעיף קטן זה – עדכון רשמיות);

רחל עזריה: התייחסויות - לא?

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: אתם יכולים להסביר למה לא יידרש פרסום נוסף, בבקשה?

<גלית יעקובוב: כל הרעיון הוא לעשות תהליך שמרגע שהוא מותנע הוא תהליך שלא חוזר אחורה לעוד פרסומים ולעוד התייחסויות.

<גלית יעקובוב: ה-180 ימים נתנו הרי בעקבות הבקשה הקודמת של ההארכה.

<גלית יעקובוב: זה הימים שמתקצצים.

<גלית יעקובוב: הממונה אמור לפרסם את כל ה-500 תקנים עד לא יאוחר מ-180 יום מתיקון החוק לכל הציבור ולשרים, ולבקש התייחסות של כולם למעשה למטרה הראשונה של החוק הזה שזה הסרה של כל הרשמיות מכל הדברים שהם שינויים לאומיים שהם לא מתחייבים - זו המטרה.

<גלית יעקובוב: בסעיפים שבהם אמרנו שיש שינוי בערך שבתקן ואנחנו מחזירים לוועדות התקינה שיבדקו, אולי יש להם אפשרות כן לשנות או לא לשנות - אם הם יחליטו לשנות ולהתאים את זה לשינוי לאומי מתחייב או ללא שינוי לאומי, מה טוב.

<גלית יעקובוב: אם הן משאירות את השינוי הלאומי לא מתחייב, הרי כבר הכרזנו שכוונתנו לבטל, ואנחנו לא משנים את הכוונה.

<גלית יעקובוב: הכוונה היא לבטל.

<גלית יעקובוב: לכן, אין צורך בפרסום נוסף.

<גלית יעקובוב: אנחנו רק מודיעים על התהליך הצדדי הזה שמתקיים וגם מפנים את כל הציבור, למי שרוצה להעיר לוועדות התקינה, שיעשה את זה ישירות מולם כי אנחנו הרי לא מתערבים בעבודה המקצועית של ועדות התקינה.

<איתי עצמון: אגב, המועדים מתכנסים או תואמים למועדים שקיימים בכללי התקנים (עיבוד תקנים), הכללים שלפיהם עובד המכון?

<גלית יעקובוב: ה-270 ימים נקבעו הרי אחרי שהתייעצנו איתם ואחרי שבדקנו שיש להם אפשרות לקיים, פלוס אפשרות להארכה של 30 ימים.

<איתי עצמון: יש מועדים שונים שקבועים בכללים.

<אילן כרמית: יש רק מועד לפרסום ביקורת ציבורית - 60 יום וזה.

<איתי עצמון: כן, לזה אני מתכוון.

<יעקב וכטל: לעיבוד התקן עצמו אין לוחות זמנים.

<איתי עצמון: אני יודע.

<איתי עצמון: אבל אני שואל, בכללים האלה יש מועדים.

<יעקב וכטל: פה יש.

רחל עזריה: אוקיי.

<איתי עצמון: כלומר, תהיה הודעה, מעין הצהרת כוונות, ולאחר מכן בסוף התהליך לא מתפרסמת הודעה נוספת.

<גלית יעקובוב: נכון, אבל יש הזדמנות לציבור להעיר את כל מה שברצונו להעיר, וזה יישקל במסגרת הפעלת שיקול הדעת - - - "(3) הודעת הממונה תפורסם באתר האינטרנט של המשרד והממונה ישלח הודעה על פרסומה לשרי הממשלה ובכללם לשר הממונה וכן לנציגי היצרנים, היבואנים, התעשיינים והצרכנים; הממונה יורה, בנוהל, על הדרך להבטחת קבלת ההודעה בידי השר הממונה;"

<איתי עצמון: אני מבקש לשאול בהקשר הזה.

<איתי עצמון: מכיוון שכאן אתם לא נוקבים במפורש בארגונים שאליהם תשלחו את ההודעה, ואני מזכיר שבחוק התקנים, בתיקון האחרון, יש אזכור מפורש של מספר ארגונים בסעיף ההגדרות וניתן לשנות אותם בצו לפי סעיף 27 לחוק, כאן אני לא יודע אלו ארגוני צרכנים יקבלו ואלו לא, מה ההבדל, למשל, בין יצרנים לתעשיינים.

<איתי עצמון: אני יודע שהתיבה הזו מופיעה במקום אחר בחוק.

<איתי עצמון: אבל כאן מכיוון שמדובר על משלוח הודעה ספציפית, רציתי לדעת לאלו ארגונים אתם תשלחו ולאלו לא, למשל.

<גלית יעקובוב: עקרונית, זה מופיע כבר היום.

<גלית יעקובוב: בסעיפים שאנחנו שולחים להיוועצות את הנושא של התקינה, זה מופיע ככה.

<גלית יעקובוב: בסעיפים של ועדת אימוץ זה לא מופיע ככה, זה מופיע הרבה יותר פורמלי כי שם זה ממש חברות בוועדה.

<איתי עצמון: זאת אומרת, יותר קונקרטי.

<גלית יעקובוב: בדיוק.

<גלית יעקובוב: השאלה אם זה חשוב שזה יהיה כמו חברות בוועדה, הרבה יותר קונקרטי, או שזה יהיה יותר נזיל כמו שליחת הודעות שאז גם לא אכפת לנו, ואני אומרת את זה במונח קצת פחות מקצועי, להוסיף עוד לרשימה ככל שתתבקש על ידי ארגונים נוספים.

<גלית יעקובוב: אבל אין לנו התנגדות לכך או כך.

<איתי עצמון: אני חושב שכן ראוי לדייק את זהות הארגונים שאליהם אתם - - -

<יעקב וכטל: זהות הארגונים ידועה היום.

<איתי עצמון: היא ידועה היום, אבל בחוק כתוב משהו מאוד רחב.

<איתי עצמון: למשל, אני יכול להגיד לך שלגבי ארגוני צרכנים יש ארגונים לפי סעיף 31 לחוק הגנת הצרכן שיודעים מה הם פחות יותר, לגבי נציגי תעשיינים.

<איתי עצמון: יש בחוק התקנים עצמו הגדרות לגבי הארגונים האלה.

<איתי עצמון: יושבת-ראש הוועדה, אני מציע שכן יהיה דיוק של הארגונים.

<גלית יעקובוב: אין לי התנגדות, אני רק אולי לא רוצה שזה תהיה בוודאות רשימה סגורה.

רחל עזריה: לא, אז אפשר להגדיר.

<גלית יעקובוב: כי יכול להיות שאם מישהו יבקש בנוסף.

<גלית יעקובוב: אין לי מניעה להוסיף אותו לרשימת התפוצה, אבל זה לא חברות בוועדה.

<גלית יעקובוב: זה אפילו משהו שהוא קצת יותר - - -

<איתי עצמון: אני מקבל, אבל לפחות את המינימום שכן יהיה בחוק.

<גלית יעקובוב: לנו אין התנגדות.

<איתי עצמון: בנוסח שתעבירו תהיה התייחסות גם לנושא הזה.

רחל עזריה: תוסיפו את זה.

רחל עזריה: מצוין, הלאה.

<גלית יעקובוב: "(4) כל אדם הנוגע בדבר, ובכלל זה נציגי היצרנים, היבואנים, התעשיינים והצרכנים, רשאי להגיש לממונה את עמדתו בדבר הודעת הממונה, לא יאוחר מתום 30 ימים מיום פרסומה כאמור בפסקת משנה (1); (5) על אף האמור בפסקת משנה (4), רשאי כל שר הנוגע בדבר ובכלל זה השר הממונה להעביר לממונה את עמדתו בדבר הודעת הממונה, בכתב, עד תום 60 ימים מיום שנשלחה אליו ההודעה על פרסומה כאמור בפסקת משנה (3); ראה השר הממונה, במהלך התקופה האמורה, כי נדרשת לו תקופה נוספת לשם גיבוש עמדתו, יודיע על כך לממונה, בכתב, ויעביר לו את עמדתו עד תום 120 ימים מיום שנשלחה אליו ההודעה כאמור (בפסקת משנה זו – תקופת ההארכה).

<גלית יעקובוב: (6) לא התקבלה עמדת השר הממונה עד תום תקופת 60 הימים האמורה בפסקת משנה (5), ואם הודיע השר הממונה כי נדרשת לו תקופה נוספת לכך - עד תום תקופת ההארכה (בסעיף קטן זה - התקופה להגשת עמדה), יראו את השר הממונה כמי שהודיע על הסכמתו לאכרזה לפי פסקה זו.

<איתי עצמון: אני עוצר אותך כאן.

<איתי עצמון: כשאני קורא את הנוסח המוצע ואני משווה לדברי ההסבר, בדברי ההסבר אתם מציניים שהממונה אמור לבחון מקצועית את הסוגיה הזו, אבל בלשון החוק אין לזה זכר.

<איתי עצמון: קודם כל, האם מכוון ההבדל הזה בין דברי ההסבר לחוק?

<איתי עצמון: ואם לא, אני חושב שצריך לומר: רשאי השר לאחר קבלת המלצת הממונה ובמקרים חריגים וכו'.

<יעקב וכטל: זה יכול להיות גם לאחר קבלת המלצת משרדים אחרים.

<גלית יעקובוב: לא, אבל בכל מקרה הוא עובר - - -

<איתי עצמון: השאלה היא מי מניע את התהליך.

<איתי עצמון: נותנים פה סמכות לשר, והשאלה איזה המלצה הוא חייב לקבל כדי להמשיך את התהליך הזה.

<גלית יעקובוב: בסדר.

<גלית יעקובוב: "(ב) סבר השר הממונה כי נדרשת הכרזה על שינוי לאומי שאינו מתחייב כתקן רשמי, יחולו הוראות אלה: (1) השר הממונה יגיש לשר, במהלך התקופה להגשת עמדה, את עמדתו בדבר הצורך להכריז על השינוי הלאומי כאמור כתקן רשמי בכתב, בצירוף נימוקים וכל חומר אחר הדרוש לעניין, לרבות עמדה של שר אחר הנוגע לעניין, אם הועברה אליו".

<איתי עצמון: מהי התקופה להגשת עמדה?

<איתי עצמון: כי אין כאן הפניה לשום סעיף.

<איתי עצמון: אז אתם רוצים להפנות או שצריך להפנות לפסקה?

<גלית יעקובוב: יש פה איזושהי הגדרה.

<גלית יעקובוב: אם זה לא מספיק ברור אפשר במקום הגדרה להפנות.

<איתי עצמון: לא, אם לזו הכוונה אז אין בעיה.

<גלית יעקובוב: זו הכוונה.

<איתי עצמון: אוקי.

רחל עזריה: אוקיי.

<גלית יעקובוב: "(2) (א) הסכים השר עם עמדתו של השר הממונה, יפנה השר לקבלת הסכמתם של ראש הממשלה ושל שר האוצר להכרזת השינוי הלאומי שאינו מתחייב כרשמי, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף קטן (ה3)(1) סיפה; הסכימו ראש הממשלה ושר האוצר להכרזה כאמור, לא יכריז השר על ביטול הרשמיות של השינוי הלאומי האמור, ואם השתנה התקן או הוחלף לאחר אכרזתו האחרונה כתקן רשמי - יכריז השר על שינוי לאומי כאמור הנכלל בתקן המעודכן, כרשמי, לפי הוראות סעיף זה, בלא צורך בהליך נוסף.

<גלית יעקובוב: (ב) התנגד השר לעמדת השר הממונה, יביא השר את המחלוקת להכרעת הממשלה, והשר הממונה והשר לא יעדכנו את התקן, לא יקבעו הסדר חלופי ולא יבטלו את רשמיות התקן עד להכרעת הממשלה; הכריעה הממשלה במחלוקת, יפעל השר בהתאם להכרעתה להכרזת השינוי הלאומי שאינו מתחייב, כרשמי, או לביטול הרשמיות של השינוי האמור, לפי העניין, בלא צורך בהליך נוסף.

<גלית יעקובוב: (5) אכרזה לפי סעיף קטן זה תפורסם ברשומות לא יאוחר מתום 120 ימים לאחר תום התקופה להגשת עמדה.

<גלית יעקובוב: .." - זו אותה הגשת עמדה של קודם - "...

<גלית יעקובוב: אלא אם כן נדרשה הסכמתם של ראש הממשלה ושל שר האוצר כאמור בפסקה (4)(א) או (ב)(2)(א) או שהובאה מחלוקת להכרעת הממשלה לפי פסקה (4)(ב)(2)(ב); על אכרזה כאמור יחולו הוראות סעיפים (ב) עד (ד).

<גלית יעקובוב: "

רועי פולקמן: כל החוק זה שר האוצר וראש הממשלה או שר הכלכלה?

רועי פולקמן: כל החוק זה ראש הממשלה ושר?

<איתי עצמון: כן, זה היה אז ברפורמה.

<איתי עצמון: גם אז שאלת את זה.

רחל עזריה: ככה זה.

רחל עזריה: אתה עקבי.

רחל עזריה: זה מאוד דרמטי.

<איתי עצמון: אבל גם אז הבעת ספקות לגבי השאלה.

רועי פולקמן: כן.

רועי פולקמן: לראש הממשלה יש הרבה דברים חשובים להתעסק בהם, אני לא בטוח ש- - -

רחל עזריה: סליחה, אתה מערער בחשיבות האירוע?

רועי פולקמן: לא, תקן למיטות תינוק הוא חשוב.

רועי פולקמן: אבל אני לא יודע אם אני - - -, לא אמרתי כלום.

רועי פולקמן: לא ברור למה צריך את זה.

רועי פולקמן: סליחה שאני שם פצצה קטנה.

רחל עזריה: זה מה שנקרא החיים עצמם.

<איתי עצמון: בעניין מה שאמרת, אני אכן הסבתי את תשומת ליבכם לפני הדיון שההפניה כאן לסעיף (ד) להבנתי לא נכונה.

<גלית יעקובוב: נכון, זה רק (ב) ו-(ג).

<גלית יעקובוב: אתה צודק.

<איתי עצמון: מכיוון שאתם מציעים לקבוע כאן הליך ספציפי לגבי הסכמת השר הממונה וההשלכות של אי-קבלתן.

<גלית יעקובוב: נכון, לגמרי.

<איתי עצמון: אז ההפניה צריכה להיות (ב) ו-(ג).

<גלית יעקובוב: נכון.

<גלית יעקובוב: תודה רבה על הפנית תשומת הלב.

רחל עזריה: יש פה בקשה להתייחסות.

<רז הילמן: בנוסח הקודם של הצעת החוק היתה גם התייחסות למועד לכניסה לתוקף של פרסום ברשומות וזה הושמט.

<איתי עצמון: זה לא הושמט, זה בדיוק ההפניה שיש כאן.

<איתי עצמון: משאירים את המצב המשפטי בחוק.

<איתי עצמון: זה (ב) ו-(ג) של סעיף 8 כנוסחו היום בחוק התקנים.

<גלית יעקובוב: למעשה, הקביעה אומרת שהמועד של הכניסה לתוקף היא בדיוק כמו שקיים היום שזה 60 יום, אלא אם כן נקבע במפורש אחרת.

<רז הילמן: אני מבקש, אם אפשר.

<רז הילמן: מה שמדובר פה זה להסיר דרישות ייחודיות לישראל מתקנים.

<רז הילמן: אני חושב שבמצב כזה, היה וישתכנעו הגורמים הרלוונטיים שבאמת נכון להסיר את הדרישות האלה, אין סיבה לחכות 60 יום.

<רז הילמן: הדבר הנכון הוא קודם כל שיכנסו מיד לתוקף, ובלי קשר צריך לתת, במידה ונדרש, תקופת היערכות.

<רז הילמן: אני חושב שזה דבר שחבל.

<רז הילמן: תחשבי שעכשיו מבינים שדרישה מסוימת היא מיותרת, יחכו 60 יום סתם כי זה כתוב כך בחוק.

<רז הילמן: אפשר לתקן את זה בחוק ולכתוב שזה נכנס לתוקף באופן מידי, ושבמקביל הממונה על התקינה או השר יכריזו על תקופת היערכות.

רחל עזריה: האם יש לכם התנגדות?

רחל עזריה: יש לכם התנגדות?

<גלית יעקובוב: אני לא חושבת שאנחנו נדע לענות על זה בצורה מספיק מקצועית ולבטל משהו שהוא קבוע.

<גלית יעקובוב: הרי ה-60 ימים האלה קבועים בחוק בהגדרה לכל סוגי התקנים.

<גלית יעקובוב: צריך לתת זמן היערכות לכל מי שנוגע בדבר.

<גלית יעקובוב: אני לא בטוחה שהתשובה תהיה מספיק מקצועית אם - - -

רחל עזריה: לגבי השינויים - צריך לראות האם יוצא שכרך בהפסדך.

רחל עזריה: הרבה פעמים בחקיקה יש ניסיון לייצר מנגנונים ספציפיים לסיטואציות מסוימות.

רחל עזריה: הכלל שאנחנו משתדלים, ועדת הרפורמות, ויעיד חבר הכנסת פולקמן בחוק של הדב"י, שבהתחלה הלכנו למנגנונים ספציפיים, ומהר מאוד הבנו שעדיף לפשט, לפשט, לפשט.

רחל עזריה: אתה מציע איזשהו מנגנון ספציפי שהוא קצת אחר לסיטואציה שאני מסכימה איתך שהיא יכולה להיות, היא יכולה להיעשות בדרך שאתה מציע, רק השאלה אם שווה לעשות מנגנון אחר, אם אפשר לוותר על זה, וזה בסך הכול עניין של 60 יום.

<רז הילמן: לדעתי, המנגנון הזה נכון לכל הסיטואציות.

<רז הילמן: ההיערכות כמובן שהיא צריכה להיות, אין מחלוקת שצריכה להיות היערכות.

<רז הילמן: אבל אם יש מישהו שמסוגל כבר עכשיו להתחיל לייצר מוצר בלי הדרישה הזו, למה צריך שהוא יחכה?

<רז הילמן: הוא יכול מיד.

רחל עזריה: האם אפשר לעשות את המנגנון הזה חותך, חוצה?

<גלית יעקובוב: אני לא אומרת כן או לא, אבל אני חושבת שזה לא יהיה מספיק אחראי להגיד משהו אחר.

<גלית יעקובוב: זאת אומרת, המנגנון הזה של ה-60 ימים הוא כל כך קבוע וגם לגבי הסרות רשמיות עושים אותו.

<גלית יעקובוב: יכול להיות שיש לו כן השלכות שאנחנו לא מספיק מוכנים כדי להגיד אם כן או לא.

<גלית יעקובוב: אני לא יודעת להגיד.

<איתי עצמון: אני רוצה להתייחס, ואז להציע.

<איתי עצמון: צריך לזכור שתקן רשמי ולקביעה לתקן כתקן רשמי, יש השלכות לאחר מכן.

<איתי עצמון: יש חובה על מגוון של עוסקים לעמוד בהוראות התקן.

<איתי עצמון: כלומר, זה למעשה כמו כניסה לתוקף של הוראת חיקוק.

<איתי עצמון: כשאתה קובע שברירת המחדל היא כניסה מידית לתוקף, אני חושב שזה מעורר כל מיני קשיים, גם משפטיים, גם יישומיים.

<איתי עצמון: מה שניתן לעשות, אם הוועדה תחליט, ולהבנתי ניתן לשקול, שהמועד יהיה 60 יום או מועד מוקדם יותר אם יוחלט שיש צורך בכך.

<איתי עצמון: אבל לא לקבוע כברירת מחדל שהתחילה תהיה מידית.

<גלית יעקובוב: אבל אז תעלה השאלה מי יחליט ואיך יחליט.

<גלית יעקובוב: אפילו דוגמה ששרים ממונים שיבקשו אגב הסרת הרשמיות להכניס את זה לבחינה שלהם או משהו כזה, הם צריכים קצת זמן נשימה.

רחל עזריה: על 60 יום?

רחל עזריה: למה זה משנה?

<רז הילמן: ניקח את המקרה של הקטשופ.

<רז הילמן: נניח והסירו עכשיו את הדרישה ומעכשיו אפשר לקרוא למוצר שקודם היה אסור לקרוא לו קטשופ, קטשופ.

<רז הילמן: אז עכשיו סתם צריך לחכות עוד חודשיים, אין בזה שום תועלת.

רחל עזריה: בקטשופ פתרו את הבעיה.

<רז הילמן: זה סתם דוגמה.

רחל עזריה: אני אומרת, זה - די.

<רז הילמן: הדרישה יכולה להיות כאן שתקופת ההיערכות תקבע באכרזה פשוט.

<רז הילמן: לא צריך 60 יום, זה סתם.

רחל עזריה: אתה רוצה לפשט, אבל זה יכול להיות בדיוק מסוג האירועים שיאריכו.

רחל עזריה: אני מזכירה שהרבה מהעבודה הזו כבר היתה אמורה לקרות.

רחל עזריה: אנחנו עושים פה את תיקון החקיקה כדי לפשט כי התגלה שעבודה מאוד מדויקת פשוט לא קורית מרוב שהכול מתוחכם.

רחל עזריה: אני באמת אומרת שפישוט הוא תמיד הכי טוב.

רחל עזריה: שני כללים: פישוט ואוניברסלי, וזה באופן כללי לחקיקה - כמה שפחות קבוצות ספציפיות, כמה שפחות דיוקים ספציפיים.

רחל עזריה: לגבי הקטשופ - אנחנו נתמודד.

רחל עזריה: אני חושבת שפשוט עדיף שהחוק הזה יקרה.

רחל עזריה: לכן, אם אתם שמים לב, אנחנו גם מטקטקים אותו.

רחל עזריה: המטרה היא להעביר את החוק ולגרום לדברים האלה לקרות, להתקדם הלאה.

רחל עזריה: אני באמת חושבת שבמקרה הזה עלול לצאת שכרנו בהפסדנו.

רחל עזריה: בבקשה, התייחסות.

<אתי פלר: אתי פלר, מנכ"ל הרשות הלאומית להסמכת מעבדות.

<אתי פלר: כמי שאמון על הביצוע או על בדיקת הכשירות המקצועית של מי שאמור לבצע לפי התקנים החדשים, תרשו לי להגיד שאפילו 60 יום זה לפעמים יהיה קצר מדי ויהיו לנו הרבה מאוד חריגות.

<אתי פלר: גם בתקינה בין-לאומית של מדינות מתקדמות לפעמים תקופות המעבר מגיעות עד שנה.

<אתי פלר: ככלל, ארגון ISO שהוא הארגון שמנחה את רוב התקנים הבין-לאומיים, חלק מתקופות המעבר לתקנים הוא שלוש שנים.

<אתי פלר: אנחנו גם כך מכניסים את העוסקים לסד.

<אתי פלר: חשוב לי להדגיש שאנחנו יוצאים מהנחה שהם ידעו מראש שהולך להיות השינוי.

<אתי פלר: לכן, הרבה פעמים כשאנחנו יודעים שהולך להיות שינוי, אנחנו כבר מודיעים למעבדות בתחום הזה.

רחל עזריה: אני חושבת שזה מסוג המצבים שעדיף לא לנסות לשפר, עדיף להשאיר את מה שיש.

<קריאה: הוא רוצה אפס, הוא לא רוצה יותר.

רחל עזריה: הוא רוצה לקצר.

<רז הילמן: לא, אני רוצה גם אפס וגם היערכות.

<רז הילמן: ברור שצריך היערכות, אין ספק שצריך היערכות.

<קריאה: אין כזה דבר.

רחל עזריה: בסדר, טוב.

רחל עזריה: בואו נמשיך.

<גלית יעקובוב: "(6) נבחנו לפי הוראות סעיף קטן זה סעיפים שונים בתקן רשמי קיים, רשאי השר להכריז, לפי הוראות סעיף קטן זה, על ביטול הרשמיות או עדכון הרשמיות של חלק מאותם סעיפים, גם אם לא הסתיימה הבחינה כאמור לגבי שאר הסעיפים של אותו תקן.

<גלית יעקובוב: 2 ׁ(א) הוראת מעבר - על אף האמור בסעיף 8(ה5) לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, תקן רשמי קיים, שבחינת התאמתו לתקינה הבין-לאומית לפי הוראות סעיף (ה5) לחוק העיקרי החלה לפני יום תחילתו של חוק זה, ניתן להשלים את בחינתו לפי הוראות סעיף 8(ה5) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, בשינויים המחויבים, מהשלב בתהליך הבחינה כאמור שבו היה מצוי ערב המועד האמור.

<גלית יעקובוב: "

<איתי עצמון: אני חושב שזה מחייב הסבר.

<גלית יעקובוב: לגמרי.

<גלית יעקובוב: זה הסעיף שלמעשה בא ואומר שמאחר וסעיף 8(ה5) אנחנו מתקנים אותו, הרי התחלנו בתהליך של 8(ה5) וניסינו להתחיל להעביר את אותם 500 תקנים את התהליך, ולמעשה התיקון הזה בא כדי לתקן את התהליך, אבל יש לנו כבר תקנים שנמצאים איפשהו בשלבים השונים בתהליך.

<גלית יעקובוב: לכן, הכוונה שלנו בכל תקן שנמצא בתהליך לנסות ולהעביר אותו בהליך הזה שהוא הליך מהיר יותר, נכון יותר, וגם עם יותר סיכוי להגיע לקצה.

<גלית יעקובוב: אבל עדיין יש שם תקנים בתהליך שנמצאים ממש ממש בשלבים שזה לא יהיה נכון להתחיל את הפרסום שלהם מחדש.

<גלית יעקובוב: כאן אנחנו בסך הכול שומרים שיקול דעת לגבי התקנים האלה, לא להעביר אותם לתהליך הזה אלא להשאיר אותם ולסיים את התהליך הזה כי זה בסוף יהיה יותר יעיל.

<גלית יעקובוב: זה יהיה הממונה.

<גלית יעקובוב: הכוונה היתה שזה יהיה הממונה לכתחילה, אנחנו פשוט נדייק את זה.

רחל עזריה: מצוין.

<איתי עצמון: בנוסח שתעבירו לוועדה אני מציע להוסיף.

רחל עזריה: תיכף נעשה את רשימת הדיוקים הנדרשים.

רחל עזריה: בבקשה, סעיף אחרון.

<גלית יעקובוב: "(ב) בסעיף זה, "תקן רשמי קיים" - כהגדרתו בסעיף 8(ה5)(2) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק.

רחל עזריה: מצוין.

רחל עזריה: יש נושא אחד שדורש בדיקה וזה הנושא של הזמנים.

רחל עזריה: אני רק אומר שככל שתיתנו תשובה מהר יותר נוכל לסגור את הצעת החוק.

רחל עזריה: את הדיוקים שצריך להכין לנוסח, אתה רוצה להקריא?

<איתי עצמון: כן, אני יכול לסקור.

<איתי עצמון: כמובן שאני מקווה שזו תהיה רשימה ממצה.

<איתי עצמון: בפסקה (2) צריך להבהיר שלפי מה שהצגתם כאן בדיון שהתחולה של התיקון תהיה לא רק על תקנים שהיו קיימים ערב התיקון הקודם - כלומר אוגוסט 16' - אלא גם תקנים שבמהלך תהליך הרביזיה יש צורך לערוך בחינה מחדש, אם הבנתי נכון את כוונתכם.

<איתי עצמון: צריך יהיה להבהיר שהתהליך צריך להיות מושלם עד 12 באוגוסט 2019.

<איתי עצמון: יש להתייחס להערה של מכון התקנים לעניין המועד - 90 ימים מיום תחילתו של התיקון.

<איתי עצמון: המכון ביקש מועד מאוחר יותר.

<איתי עצמון: יש להתייחס להערה שהעליתי כאן לעניין "ערכים או דרישות", ולכתוב שמדובר בדרישות לתקן, לרבות, ערכים, תהליכי עבודה, או כל מרכיב אחר שתיראו לנכון.

<איתי עצמון: היתה הערה של איגוד לשכות המסחר לעניין הנימוק המקצועי, והאם יש צורך לחדד עוד יותר את ה - - -

רחל עזריה: נכון, אמרנו שצריך לבדוק מה הנוסח היום.

רחל עזריה: כלומר, האם יש צורך בחידוד.

<איתי עצמון: אני חושב שהכוונה ברורה מהנוסח, אבל - - -

<רז הילמן: אני אשמח להעביר דוגמאות כמו שחבר הכנסת פולקמן הציע.

רחל עזריה: סבבה, תגיש.

רחל עזריה: אבל תעביר ממש היום/מחר לוועדה.

<איתי עצמון: תיקון נוסף הוא לעניין משלוח ההודעה, הודעת הממונה, על הכוונה לעדכן רשמיות או לבטל רשמיות של תקן.

<איתי עצמון: לפי המוצע כאן, ההודעה תשלח גם לנציגי יצרנים, יבואנים, תעשיינים וצרכנים.

<איתי עצמון: אני חשבתי שראוי לכתוב באופן יותר קונקרטי לאיזה גופים, לפחות שתהיה רשימת מינימום לאיזה גופים תשלח ההודעה, ועם אפשרות לשלוח הודעה גם לגופים אחרים.

<איתי עצמון: אבל שתהיה איזושהי רשימה לפחות ראשונית של הארגונים.

<איתי עצמון: בפסקה (4) להבהיר או התייחסות למקרים החריגים שהשר יקבל את המלצת הממונה.

<איתי עצמון: אלו המקרים שבהם הוא לא יידרש להכריז על ביטול רשמיות כי יש כאן סמכות בחובה להכריז על ביטול רשמיות של תקן.

<איתי עצמון: בפסקה (5) לעניין החלת הסעיפים (ב) עד (ד), צריך להיות סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) לסעיף 8 לחוק התקנים.

<איתי עצמון: בסעיף 2 - הוראות המעבר, במקום "ניתן להשלים", יש להבהיר שמדובר על סמכות בשיקול דעת של הממונה על התקינה.

<איתי עצמון: אני מקווה שהקפתי את כל ההערות.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אתם תעשו את הבדיקה.

<איתי עצמון: הושלמה הקראת הצעת החוק.

<איתי עצמון: לאחר שיתקבל נוסח מעודכן, הוועדה תוכל להצביע.

רחל עזריה: אנחנו פשוט מחכים.

רחל עזריה: יש נקודה אחת ספציפית שאנחנו צריכים לגביה תשובה.

רחל עזריה: אני מאוד מקווה שתעבירו את זה.

רחל עזריה: יש כמה דוגמאות שתעביר לנו לוועדה ממש היום/מחר.

רחל עזריה: את הנוסח כמובן גם להעביר כמובן לייעוץ המשפטי.

רחל עזריה: הדיון הבא ביום שני.

רחל עזריה: אני מאוד מקווה שתהיה הצבעה.

רחל עזריה: הישיבה נעולה, תודה רבה.