ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 541, 2018-01-31 09:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב, בישיבה הקודמת כבר היינו צריכים לסיים את החוק הזה, אבל הוא לא הסתיים.

ניסן סלומינסקי: אני מקווה שנסיים אותו בדקות הקרובות.

ניסן סלומינסקי: נקריא את מה שעדיין לא הוקרא.

ניסן סלומינסקי: יש את התוספת הרביעית שצריך להקריא, את התוספת החמישית - - -

אלעזר שטרן: את התוספת הראשונה והרביעית.

ניסן סלומינסקי: ואת החמישית רק נזכיר, נזכיר שהיא קיימת.

ניסן סלומינסקי: ואז נחזור לבירור שלושה דברים בקצרה ונתקדם.

ניסן סלומינסקי: יאירה, בבקשה.

<יאירה פרנקל: נתחיל מהתוספות ואז נעלה במעלה הצו.

<יאירה פרנקל: אתחיל מהתוספת הראשונה, רשימת המדינות והטריטוריות.

<יאירה פרנקל: רשימת המדינות והטריטוריות 1.

<יאירה פרנקל: מדינה או טריטוריה כפי שיחליט ראש הרשות המוסמכת מתוך רשימת המדינות או הטריטוריות שארגון ה-FATF, ארגון Moneyval או ארגונים בינלאומיים אחרים פרסמו לגביהן הסתייגות בנוגע לעמידתן בהמלצות הארגון בנושא איסור הלבנת הון ומימון טרור, הכל כפי שמפורסם באתר האינטרנט של הרשות המוסמכת; ראש הרשות המוסמכת רשאי להורות כי סעיף 11(א)(2) לצו זה לא יחול לגבי חלק מן המדינות והטריטוריות שברשימה כאמור; הוראה כאמור תפורסם באתר האינטרנט של הרשות המוסמכת.

הטריטוריות שלהלן: 3.

הטריטוריות שלהלן: בלי לפגוע בהוראות פקודת המסחר עם האויב, 1939, המדינות שלהלן: לבנון, סוריה, איראן.

הטריטוריות שלהלן: נדלג על התוספת השנייה והשלישית ונעבור לתוספת הרביעית, שבה יש רשימה של פעולות שצריך לשקול לגביהן אם להעביר דיווח על פעולה בלתי רגילה:

הטריטוריות שלהלן: ת"ט תשע"ד-2014

הטריטוריות שלהלן: החלפת תוספת חמישית

הטריטוריות שלהלן: פעילות שנראה שמטרתה לעקוף את חובת הזיהוי;

הטריטוריות שלהלן: 4.

הטריטוריות שלהלן: החזר אשראי בידי מי שאינו מקבל שירות ללא הסבר סביר;

הטריטוריות שלהלן: 6.

הטריטוריות שלהלן: נראה כי האשראי המבוקש אינו אופייני למקבל השירות;

הטריטוריות שלהלן: 8.

הטריטוריות שלהלן: מספר בקשות אשראי לאותו יעד או החזר אשראי מאותו מקור, בלא סיבה נראית לעין;

הטריטוריות שלהלן: 10.

הטריטוריות שלהלן: אם ניתן אשראי למי שנחזה בעיני נותן שירותי אשראי כעוסק במתן אשראי ולא הצהיר על כך;

הטריטוריות שלהלן: 12.

הטריטוריות שלהלן: בקשת אשראי שמעורב בה ארגון שהוכרז התאחדות בלתי מותרת לפי תקנה 84 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945, או ארגון שהוכרז ארגון טרוריסטי לפי פקודת מניעת טרור, התש"ח-1948, או ארגון שהוכרז כארגון טרור לפי סעיף 3 לחוק המאבק בטרור, וכן בקשת אשראי שנראה כי נועדה לבוא במקום פעילות של ארגון כאמור;

הטריטוריות שלהלן: 14.

הטריטוריות שלהלן: העברות שוטפות מגופים במדינה או בטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה לצו, או אל גופים כאמור;

הטריטוריות שלהלן: 16.

הטריטוריות שלהלן: בקשת אשראי של ארגון שאינו למטרת רווח, שלפי ידיעת נותן שירותי האשראי נמצא בקשר עם יחיד או גוף במדינה או בטריטוריה מן המנויות בתוספת הראשונה;

הטריטוריות שלהלן: 18.

הטריטוריות שלהלן: רצף פעולות של אותו מקבל שירות שנראה כי מטרתן לעקוף את חובת הדיווח;

הטריטוריות שלהלן: 20.

הטריטוריות שלהלן: קבלה או החזר אשראי בסכום מהותי במזומן, בלא סיבה נראית לעין;

הטריטוריות שלהלן: התוספת החמישית זה למעשה צו נותני שירותי אשראי הישן, שבעצם פוקע בעוד מספר חודשים, אבל כחלק מהוראות המעבר גופים שפעלו כנותני שירותי אשראי לפי הצו הישן, יוכלו להמשיך ולפעול לפי הצו הקודם במשך שישה חודשים.

הטריטוריות שלהלן: מאחר שהצו עצמו פוקע - - -

אלעזר שטרן: פקע.

<יאירה פרנקל: לא, הוא פקע לגבי אותם גופים.

<יאירה פרנקל: והחוק המסמיך כולו יפקע והצו בעצם לא יתקיים החל מסוף מאי, ולכן היינו צריכים להכניס אותו לכאן.

<יאירה פרנקל: אז בעצם הצו כולו מועתק, עם שינויי נוסח קלים, כדי לא לבלבל.

<יאירה פרנקל: למשל, במקום "צו" כתבנו "תוספת".

<יאירה פרנקל: והשינוי המהותי הוא ההשלמה של הסכומים, בגלל שבצו ה - - - דובר על 50,000 ובצו הקודם זה היה 200,000.

ניסן סלומינסקי: הגופים שלא פעלו, כמו הגופים החדשים שהיו לנו – מה חל עליהם במשך השנה?

אלעזר שטרן: אנחנו נחזור לסעיף התחילה.

<יאירה פרנקל: זה מביא אותנו ישירות לסעיף 20, הוראת השעה שתוקנה.

<עודד אופק: אדוני, אפשר הערה קלה לפני?

ניסן סלומינסקי: על התוספות?

<עודד אופק: כן, הערה שנועדה לקדם את העניין.

<עודד אופק: אנחנו מכניסים את כל התוספת כפי שהיא חלה היום בצו הנש"מים רק כדי להתאים את זה למה שאנחנו עושים ממילא; שהנוסח של טופס הכרת הלקוח, אנחנו הופכים אותו בעצם לרשות, כדי להתאים את זה לפי העניין.

<עודד אופק: בסעיף 2(ו) לצו הקיים אני מבקש, אם אין התנגדות, להחיל את אותו הכלל.

<עודד אופק: פשוט כתוב "ליישום סעיף זה יפעל נותן שירותי מטבע לפי טופס ב' שבנספח השני ולפי הנוהל שבנספח השלישי".

<עודד אופק: עכשיו, אנחנו הורדנו הרי את הסכומים.

<עודד אופק: יכולים לדוגמה להיות מקרים של ניכיון צ'קים של משכורות, שהשאלות שמופיעות כאן - - -

אלעזר שטרן: אז אפשר פשוט לכתוב "רשאי".

אלעזר שטרן: במקום "יפעל" – "רשאי לפעול".

<עודד אופק: בדיוק, זו הבקשה.

אלעזר שטרן: בסדר גמור.

ניסן סלומינסקי: טוב.

<יאירה פרנקל: החוק עצמו ייכנס לתוקף ב-15 במרץ, אבל יש שתי הוראות מעבר נפרדות.

<יאירה פרנקל: אחת, לגבי מי שפעל כנותן שירותי מטבע לפי הצו הישן, ששם יש תקופה של חצי שנה שבה אם הוא לא מודיע שהוא מעוניין להחיל על עצמו את הצו החדש, הוא יכול לפעול לפי הוראות הצו הישן.

<יאירה פרנקל: והשנייה, הוראה נפרדת - - -

אלעזר שטרן: ומה שחשוב זה שרואים אותו כאילו כמקיים את הצו הזה.

<יאירה פרנקל: כן.

ניסן סלומינסקי: שלא יהיה מצב שאנחנו מאשרים משהו שהוא לא תקף.

<יאירה פרנקל: וגם היה פה חשש מול גורמי אכיפה אחרים.

<יאירה פרנקל: ויש עוד סעיף, שמתייחס למי שלא פעל כנותן שירותי מטבע בעבר, כלומר, גופים שלראשונה פועלים במסגרת זו.

<יאירה פרנקל: כאן הוראת המעבר היא לתקופה של שנה, היא נותנת הסתגלות ארוכה יותר, ובנוסף, היא רק מחייבת אותם לפעול לפי העקרונות שבסעיפים ולפי נהלים שהם עצמם יקבעו.

<יאירה פרנקל: אני אקריא את זה.

אלעזר שטרן: חשוב לחדד שבאמת כתוב "יישום עקרונות".

אלעזר שטרן: כלומר, זה לא החלה של הסעיפים אלא זה יישום של העקרונות שיש בסעיפים האלה, וזה נעשה בהתאם למדיניות ניהול סיכונים שנותן שירות האשראי קובע.

ניסן סלומינסקי: טוב, סיימנו את ההקראה.

ניסן סלומינסקי: נשארו לנו שתי נקודות - - -

<מאיה לדרמן: רק להבהיר עוד נקודה אחת לגבי זה.

<מאיה לדרמן: מי שרוצה להחיל את הצו כולו ב-15 במרץ כולו, כמובן רשאי לעשות זאת, בהודעה לממונה.

<מאיה לדרמן: פשוט כן יש גופים כאלה, ואנחנו כן רוצים לאפשר את הצו במועד התחילה.

ניסן סלומינסקי: אין שום בעיה.

ניסן סלומינסקי: נשארו לנו שני נושאים, באחד אני מקווה שיתרצו, בשני לא יתרצו אבל יקבלו.

ניסן סלומינסקי: הנושא הראשון זה הנושא של - - -

אלעזר שטרן: הבקרה על מקבל שירות בסכום נמוך.

ניסן סלומינסקי: אני הבנתי את המצב שאם מישהו בא ולוקח סכום נמוך והוא לא קליינט קבוע, אז אתם אומרים, מה פתאום שנשאל אותו, מה פתאום שהוא יעורר אצלנו חשד, הרי אין לנו שום קשר איתו, הוא בא, קיבל סכום נמוך והלך.

ניסן סלומינסקי: מצד אחד זה נכון, אבל מצד שני כן יש צורך בזה.

ניסן סלומינסקי: לכן ביקשתי שימצאו נוסח שלפיו לא על כל אחד שבא לקבל אשראי נמוך, אולי אפילו חד פעמי, תצטרכו לעשות את זה, אלא במקרה ש... מה הנוסח שנמצא?

ניסן סלומינסקי: הרי בתוך המכלול שיש לנו יש "חשש סביר", יש "קרוב לוודאי" ועוד כל מיני נוסחים.

ניסן סלומינסקי: איזה נוסח מצאתם?

<יאירה פרנקל: השתמשנו במונח "חשש", וגם, נקבע שזה יהיה רק על פעילות חוזרת.

<יאירה פרנקל: אז למרות שזה סכום נמוך, אם יש פעילות חוזרת שמעלה חשש להלבנת הון - - -

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, הוספנו שני דברים שמשפרים מבחינת

ניסן סלומינסקי: כם את המצב שהיה קודם.

ניסן סלומינסקי: א', שיש פעילות חוזרת וזה לא חד פעמי, ו-ב', שהוא מעורר חשש.

ניסן סלומינסקי: ואל תשאלו אותי מה זה חשש, זה נתון לליבו של כל אדם, וכל אחד מאיתנו יודע לאתר במקצוע שלו...

ניסן סלומינסקי: כמו שהרבה פעמים המאבטחים יודעים איך לתפוס מישהו.

ניסן סלומינסקי: .. זאת אומרת, יש טביעות עין.

ניסן סלומינסקי: ואתם, על כל הניסיון שלכם, אם אין לכם חשש אז הכול בסדר.

ניסן סלומינסקי: אבל אם יש לכם איזשהו חשש לגבי מישהו, תעשו את ההליך הזה של הבדיקה, לטובת כולנו, לטובת עם ישראל.

ניסן סלומינסקי: אז אני אומר שוב, יש כאן שני דברים – גם הוספנו שזה חוזר וגם הוספנו חשש.

ניסן סלומינסקי: וזהו.

<קריאה: - - -

ניסן סלומינסקי: חבל, אנחנו הרי יודעים את העמדה, שמענו אותה בפעם הקודמת וגם עשינו שינויים לאור זה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהשינויים לא מספיקים לכם, אבל.

ניסן סלומינסקי: .. שוב, זה לא חוק שצריך להיות חד-חד-ערכי עם חתימה שלכם.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שבחוק הזה באמת הלכו לכיוונכם, וההערות שלכם היו ברובן הגדול הערות נכונות ומחכימות, שבאמת עזרו למערכת לעצב את החוק הזה יותר נכון וגם יותר מעשי.

<יאירה פרנקל: בעניין הזה רק כדאי להזכיר שהייתה גם הערה שביקשה שכשעושים את הבקרה המוגברת הזאת או פעולות אחרות שעלולות לחשוף את העובדה שנותן שירותי אשראי חושד במי שעומד בפניו...

<יאירה פרנקל: ולכן הוספנו אפשרות שלא לבצע את הפעולות האלה במקרה שזה עלול לחשוף - - -

ניסן סלומינסקי: הנה, אז זה עוד יותר נותן לכם.

ניסן סלומינסקי: וכל זה תלוי בכם – אתם גם יכולים להגיד שלא חששתם, וגם, אם אתם חושבים שזה יחשוף אתכם וכו', אז גם בגין זה יש לכם איזושהי הקלה.

ניסן סלומינסקי: נעבור לנקודה השנייה.

<יאירה פרנקל: להקריא?

אלעזר שטרן: לא, זה בסדר.

ניסן סלומינסקי: הנקודה האחרונה שנשארה זה הנושא של הבטוחות.

ניסן סלומינסקי: מאיה, ישנת על זה בלילה.

<מאיה לדרמן: כן, נדדה שנתי בעניין הזה של הבטוחות, ואני אסביר למה.

<מאיה לדרמן: מאוד קשה – וניסינו – לחשוב איך אפשר להפריד בטוחות מנכסים פיננסיים אחרים.

<מאיה לדרמן: לצורך העניין, גם צ'ק שניתן לניכיון, שזו מבחינתנו פעילות שבוודאי צריך לדווח עליה במידה שהיא עוברת את הספים – אפשר לקרוא לזה בטוחה.

<מאיה לדרמן: אפשר לקרוא לזה בטוחה במידה שהצ'ק לא נפרע; יכול להיות שהוא בזכות חזרה אל הלקוח.

<מאיה לדרמן: אבל בסופו של דבר אלה פעולות שבוודאי צריך לדווח עליהן.

<מאיה לדרמן: צ'ק שניתן לניכיון הוא בוודאי פעולה שאנחנו כן רוצים לקבל עליה דיווח.

<מאיה לדרמן: ואנחנו חוששים שכל ניסיון להוציא בטוחות בצורה גורפת בעצם יאפשר להגדיר כבטוחות כל מיני נכסים פיננסיים שכן יש כוונה שידווחו עליהם, כדי להימנע מחובות הדיווח.

<מאיה לדרמן: אני כמובן לא מדברת על נותני שירותי אשראי, אלא על לקוח שבא ואומר: אני נותן את זה כבטוחה, אני אבוא לפרוע את זה.

<מאיה לדרמן: ולכן אנחנו לא רוצים ליצור איזושהי הגדרה גורפת שאומרת שלא צריך לדווח על בטוחות, כי גם מתן צ'קים לניכיון וכנגדם העמדת איזושהי מסגרת שהוא יכול לנצל, זה דבר שיכול להיראות כבטוחה.

ניסן סלומינסקי: אני אשאל אותך רגע שאלה.

ניסן סלומינסקי: נניח שטר חוב – האם אפשר לממש אותו, או שזה רק בטוחה, ואם רוצים לממש אותו צריך ללכת לבית משפט לקבל אישור או משהו כזה?

ניסן סלומינסקי: כלומר, האם אפשר לממש שטר חוב?

<מאיה לדרמן: קודם כול, גם צ'ק זה שטר חוב.

<מאיה לדרמן: יש חוב - - -

ניסן סלומינסקי: לא, אני שואל על צ'ק שיש לך.

ניסן סלומינסקי: אפילו אם זה לביטחון, אפשר לממש אותו.

ניסן סלומינסקי: זה נזיל.

ניסן סלומינסקי: אני שואל האם גם שטר חוב הוא באותה קטגוריה.

ניסן סלומינסקי: כי אולי נצליח למצוא משהו שהוא רק שטר חוב וקשה לממש אותו כנזיל, ואז יכול להיות שאפשר לעשות הפרדה בין בטוחה שקשה מאוד למשש אותה וזה מצריך איזושהי פרוצדורה, דבר שיחשוף את.

ניסן סלומינסקי: .. כלומר, צ'ק את יכולה לממש ולהפקיד.

ניסן סלומינסקי: זה נזיל.

ניסן סלומינסקי: אז אני מבין שצ'ק, גם אם הוא ניתן כבטוחה, הוא נזיל ולכן צריך לדווח.

ניסן סלומינסקי: אבל נניח שטר חוב – שאני לא יודע מה מעמדו, אני לא בקיא מספיק – אם אי אפשר לממש אותו רגיל אלא רק בפרוצדורה מסובכת או משהו שדורש אישור, אז אפשר לעשות הבחנה בין בטוחה שניתן לממש אותה מיידית, לבין משהו שהוא פחות נזיל, שעליו אולי לא יצטרכו לדווח.

<מאיה לדרמן: יש שטרי חוב שרק כשקורה אירוע מסוים.

<מאיה לדרמן: ..

<מאיה לדרמן: אפילו לא כתוב עליהם סכום, ורק כשקורה אירוע מסוים אפשר לממש אותם, באמצעות פנייה להוצאה לפועל או הליכה לבית משפט.

<מאיה לדרמן: זאת אומרת, יש איזשהו הליך.

ניסן סלומינסקי: אז בטוחות מהסוג הזה אני חושב שאפשר להחריג.

ניסן סלומינסקי: כי כדי לממש את זה הוא יצטרך ללכת להוצאה לפועל או לאיזה גוף, ואז ממילא כבר יש את הדיווח.

ניסן סלומינסקי: כלומר, מאותו רגע שהוא רוצה לממש אז כבר מדווחים, כי הרי הוא לא יכול סתם לממש את זה כמו צ'ק.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שכאן כן אפשר להבחין בין בטוחה נזילה לבין בטוחה לא נזילה, שדורשת פרוצדורה כלשהי.

ניסן סלומינסקי: אז אם זה מקובל, נשאיר את זה - - -

<עודד אופק: אדוני, אנחנו מנסים להבין איפה אתם נמצאים, אנחנו איבדנו אתכם.

<מאיה לדרמן: בעניין הדיווח על בטוחות.

<מאיה לדרמן: אנחנו מנסים להחריג בטוחות שלא נרצה להתייחס אליהן כנס פיננסי, כלומר, שלא חד משמעית צריך לדווח עליהן עם מתן הבטוחה.

<מאיה לדרמן: היושב-ראש בעצם מציע להתייחס לכל מיני נכסים שהם לא נזילים...

<מאיה לדרמן: השאלה אם צ'ק דחוי נחשב למשהו נזיל או לא נזיל.

<יצחק מימון: אבל על צ'קים אנחנו מדווחים, מאיה.

<מאיה לדרמן: אבל גם צ'ק יכול להיחשב כבטוחה.

<מאיה לדרמן: דווקא אתה נתת לי דוגמה על צ'קים שניתנים לצורך העמדת איזושהי מסגרת.

ניסן סלומינסקי: לא חשוב.

ניסן סלומינסקי: אם הצ'ק ניתן כבטוחה, צריך לדווח, כי זה נזיל.

<יצחק מימון: צ'קים אנחנו גם יודעים לקלוט.

<יצחק מימון: לעומת שטר חוב, שאין לו מספר, אין לו כלום - - -

ניסן סלומינסקי: איציק, חבל.

ניסן סלומינסקי: אם מה שאמרתי מקובל, אז בוא נסגור את זה ונתקדם.

<יצחק מימון: מדווחים על צ'קים תמיד.

ניסן סלומינסקי: מאה אחוז.

<מאיה לדרמן: ברור, אבל אנחנו רוצים למנוע מצבים שבהם התייחסו...

<מאיה לדרמן: אפילו צ'ק שניתן כבטוחה, יתייחסו אליו - - -

ניסן סלומינסקי: זה לא משנה; גם אם הוא ניתן כבטוחה צריך לדווח עליו.

ניסן סלומינסקי: לעומת זאת, אם יש בטוחה שלא ניתנת למימוש ישיר אלא דורשת איזשהו הליך מסוים, שבו זה כבר מדווח – במקרה כזה לא צריך לדווח, כל זמן שלא מממשים את זה.

ניסן סלומינסקי: וכשירצו לממש אז בין כה וכה זה יצטרך לעבור הליך שבו יצטרכו לדווח.

ניסן סלומינסקי: אוקיי, אז נכניס את זה כך.

ניסן סלומינסקי: אז אני חושב שסיימנו את הכול - - -

אלעזר שטרן: רגע, אנחנו נכניס את זה לנוסח או שהתכוונתם שזה יהיה בהנחיות?

<מאיה לדרמן: אנחנו מעדיפים שזה יהיה בהנחיות.

ניסן סלומינסקי: לא, דווקא בנוסח זה יהיה יותר... זה משנה?

<יאירה פרנקל: צריך פשוט לראות איך - - -

ניסן סלומינסקי: בסדר, תמצאו את הנוסח.

ניסן סלומינסקי: אם נמצא את הנוסח נכניס את זה.

ניסן סלומינסקי: איציק, אני מציע שקודם כול נאשר, ואחר כך תוכל לדבר.

ניסן סלומינסקי: ככה אני גם לא אגביל אותך בזמן.

<יצחק מימון: יש לי הערה קטנה לעניין התוספת של הפעולות הבלתי רגילות.

<יצחק מימון: בסעיף 3 מבקשים דיווח בלתי רגיל על פעולות בסכום גבוה.

<יצחק מימון: אני חושב שאין מקום להכניס הוראות לדיווח בלתי רגיל שהן בעלות סממנים אובייקטיביים לתוך הדיווח הסובייקטיבי.

<מאיה לדרמן: זה לא רק היקף כספי, זה גם מורכבות.

<יצחק מימון: אוקיי, אז אני אתן לך דוגמה.

<יצחק מימון: ביטלתי עסקת ניכיון בשני מיליון ש"ח, עם 200, 300 או 400 צ'קים.

<יצחק מימון: זה עונה לזה, ואני מדווח על זה במסגרת הדיווח הרגיל.

<יצחק מימון: מה הנפקות של הדיווח הבלתי רגיל?

<יצחק מימון: זו פעולה, אני עושה אותה.

<יצחק מימון: אנחנו נותנים פה אשראי, ואם משהו לא סביר בעינינו, זה כבר עניין מסחרי אם אנחנו רוצים לעשות את זה או לא רוצים.

<יצחק מימון: אם זה לא סביר, אנחנו לא עושים.

<מאיה לדרמן: אבל הכוונה היא שזה לא סביר לא רק בגלל הסכום, אלא גם בגלל סוג הלקוח, או בגלל - - -

<יצחק מימון: מי יחליט שזה לא סביר?

<יצחק מימון: הרי אני זה שמנהל את העסק.

<יצחק מימון: זו בדיוק הבעיה, כותבים דבר כזה, זה עובר בוועדה, ומחר יש צו.

<יצחק מימון: ואז מגיע מפקח, שחוץ מזה שאולי הוא למד מימון א' בלימודי כלכלה, הוא בחיים לא קיבל החלטות אשראי, והוא בא ואומר לי, תשמע, אתה - - -

<מאיה לדרמן: אתה היית מפקח.

<מאיה לדרמן: ועובדה שהצלחת לעלות על המקרים הלא סבירים.

<יצחק מימון: דקה, דקה.

<יצחק מימון: זה משפט ש - - -

אלעזר שטרן: הטיעון של איציק הוא שהוא יחשוב שזה משהו שהוא כן סביר, אבל בדיעבד יבואו אליו מפקחים ויגידו לו - - -

<יצחק מימון: וגם, כל פעולה כזאת תדווח אליהם.

<יצחק מימון: יש להם מחלקת מחקר שלמה; אם הם חושבים שהפעולה מיוחדת הם יכולים לעשות איתה מה שהם רוצים.

<יצחק מימון: אז לבוא ולדווח שוב פעם על אותה פעולה - - -

ניסן סלומינסקי: איציק, בוא רק נגדיר "סביר" ו"לא סביר" ובזה נסיים.

ניסן סלומינסקי: נניח יבוא מישהו עם איזה שני אקדחים בצדדים והוא עושה לך רושם שהוא שייך לאיזה עולם - - -

<יצחק מימון: יש דיווח - - -

ניסן סלומינסקי: רק שנייה.

ניסן סלומינסקי: במקרה כזה ברור שזה משהו לא סביר, שצריך לדווח עליו.

ניסן סלומינסקי: אבל נניח יבוא אליך מישהו תמים והכול...

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שנקודות המחלוקות, כלומר שאתה תחשוב שזה סביר אבל מישהו אחר יחשוב שזה לא סביר, מצטמצמות סביב גבול מסוים.

ניסן סלומינסקי: ופה יש שתי אפשרויות, וכאן אנחנו הולכים על האפשרות הטובה בשבילכם.

ניסן סלומינסקי: ושוב, כשיבואו לחקור אותך, אם תגיד שחשבת שזה סביר, אם זה נמצא בסביבות הגבול הזה, אז נגמר הסיפור, כי החוק אומר שאתה קובע.

ניסן סלומינסקי: אבל אם זה יהיה חריג, כלומר, שגם אתה היית צריך לדעת שזה לא סביר אבל בכל אופן אתה אומר שזה היה סביר בעיניך.

ניסן סלומינסקי: .. לא לזה מתכוונים.

ניסן סלומינסקי: מתכוונים רק לדברים שנמצאים סביב קו מסוים שבו יכולות להיות חילוקי דעות.

ניסן סלומינסקי: הרי אתה מסכים שבקצוות, כשזה ממש לא סביר – אז גם אם תבוא ותגיד שבעיניך זה היה סביר, אתה הרי יודע שזה לא שייך.

ניסן סלומינסקי: ואותו דבר לכיוון ההפוך.

ניסן סלומינסקי: אבל תמיד יכולה להיות מחלוקת סביב דבר מסוים, ופה דווקא נותנים לכם את האפשרות, אז למה לכם להלין?

ניסן סלומינסקי: טוב, בואו נשאיר את זה כך.

<יצחק מימון: אדוני יחליט מה שיחליט, אבל להכניס עניין של סכומים, שזה עניין אובייקטיבי, לתוך הדיווח הבלתי רגיל – לדעתי זה טעות.

<מאיה לדרמן: לא מכניסים פה סכומים - - -

<יצחק מימון: סכומים גבוהים - - -

<מאיה לדרמן: עושים פה שיקול דעת של הסכומים והמורכבות - - -

<יצחק מימון: אז נתתי לך דוגמה לפעולה הכי פשוטה בעולם, פעולה שנעשית יום-יום, שהיא גם בסכומים גבוהים וגם מאוד מורכבת – ועכשיו את אומרת לי שזה ועוד זה מצריך דיווח בלתי רגיל.

<יצחק מימון: אבל אני באמת לא מבין על מה אני צריך לדווח.

<מאיה לדרמן: אם אתה חושב שיש לזה הסבר - - -

ניסן סלומינסקי: אני אומר עוד פעם, אם הכול בסדר, אם בא אליך יהודי מכובד ועושה איתך עסקה על מיליון שקל, ואתה מכיר את האיש ויודע שמיליון שקל זה סביר בשבילו – אז זה לא שייך.

ניסן סלומינסקי: אבל אם יבוא אליך מישהו שהוא עכשיו הגיש בקשה להפטר ומבקש נניח מיליון או שני מיליון – לא יודע, אולי אז אתה יכול להגיד שזה סכום לא...

ניסן סלומינסקי: אבל עזוב, לא נצא מזה, אי אפשר להגדיר יותר מזה, נתנו כאן את ההגדרות הכי טובות.

ניסן סלומינסקי: וגם נתנו לכם את המנדט.

ניסן סלומינסקי: אז מה עוד אפשר?

ניסן סלומינסקי: אז בואו נעצור פה.

ניסן סלומינסקי: מיכה, בבקשה, אבל בקצרה.

<מיכה אבני: אדוני, בשם איגוד חברות האשראי רצינו להודות לך, ליועצי הוועדה, לחברי הכנסת הרבים שהשתתפו באופן עקבי בוועדה, לחברי הממלכה – על העבודה המקצועית, הנכונות לשמוע ולשתף אותנו בעניינים.

<מיכה אבני: אני חושב שיצרתם צו מצוין, שרק יחזק את נורמות הציות במדינה, דבר שהוא מבורך והתעשייה תומכת בו.

<מיכה אבני: זהו אבן יסוד במבנה הרגולציה שנוצר כדי לחזק את השוק החוץ-בנקאי וליצור את התחרותיות במערכת הבנקאית, דבר שבא לטובת הציבור והעסקים הקטנים והבינוניים.

<מיכה אבני: תודה לכם.

ניסן סלומינסקי: יופי.

ניסן סלומינסקי: אני גם רוצה להגיד כמה מילים, אבל קודם כול נצביע.

ניסן סלומינסקי: אז אני מצביע על צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי אשראי למניעת הלבנת הון, מימון וטרור), התשע"ח-2018.

ניסן סלומינסקי: מי בעד לאשר את הצו, כולל התיקונים שעשינו עכשיו?

ניסן סלומינסקי: בעד אישור הצו – פה אחד צו איסור הלבנת הון (חובות זיהוי, דיווח וניהול רישומים של נותני שירותי אשראי למניעת הלבנת הון ומימון וטרור), התשע"ח-2018 אושר.

ניסן סלומינסקי: אושר פה אחד.

ניסן סלומינסקי: אני שמח מאוד שמצד אחד זה יעזור מאוד למדינת ישראל להיכנס לרשימת המדינות הפועלות נגד הטרור ונגד הלבנת הון ונגד כל המערכת הזו.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שזה חשוב מאוד, לא יכול להיות שמדינת ישראל תיחשב כמדינת עולם שלישי בכל הנושא הזה.

ניסן סלומינסקי: זה יעזור מאוד גם במאבק נגד ה-140 מיליארד שקל שמסתובבים מתחת לרדאר.

ניסן סלומינסקי: זה הצד האחד.

ניסן סלומינסקי: ולכן אני משבח את הממלכה על מה שהיא עושה, את היועצים, וגם אתכם.

ניסן סלומינסקי: שוב, נחשפנו לאנשים שמצד אחד הם אינטרסנטים, אבל מצד שני באמת גיליתם בגרות, ורובן הגדול של ההערות שלכם היו הערות לעניין, שעזרו למערכת לשפר יותר ויותר את הדבר, כדי שיהיה גם מעשי ולא רק הצהרתי.

ניסן סלומינסקי: אז לכן גם לכם מגיע יישאר כוח גדול.

ניסן סלומינסקי: המערכת תיעזר בזה כדי לבנות ולהיבנות, ואני רוצה לברך אתכם שיהיה לכם בהצלחה ושתנהלו את הפונקציה שאנחנו רוצים – גוף מתחרה גדול לבנקים וכל אלה.

ניסן סלומינסקי: אני חושב שככל שהתחרות תגדל האזרח ירוויח.

ניסן סלומינסקי: ואם גם אתם תרוויחו – לא נורא, בסדר.

ניסן סלומינסקי: תודה רבה לכולם.

ניסן סלומינסקי: מאיה, בבקשה.

<מאיה לדרמן: אני רוצה להודות ליושב-ראש על כל הזמן שהוקדש לנו.

<מאיה לדרמן: אנחנו יודעים שאנחנו קצת קרציות וגוזלים הרבה מזמן הוועדה, אבל באמת יש לזה חשיבות גדולה, ואנחנו מודים לכם על ההירתמות.

<מאיה לדרמן: גם לאלעזר – על כל העבודה הקשה שהוא עושה.

<מאיה לדרמן: אנחנו כל פעם מגלים מחדש את הדקדקנות ואת הרמה הגבוהה, ואנחנו כל הזמן לומדים דברים חדשים.

<מאיה לדרמן: וכמובן תודה רבה לכל החברים.

<מאיה לדרמן: שנעלה ונצליח.

ניסן סלומינסקי: יישר כוח גדול.

ניסן סלומינסקי: לפני סיום, הצהרה לפרוטוקול.

ניסן סלומינסקי: מאירה, בבקשה.

<מאירה פרנקל: בסעיף 20, סעיף הוראת השעה, לגבי מי שלא פעל כנותן שירותי מטבע בעבר – יש הרי שנה של היערכות, ובשנה הזאת, בנוסף לתיקון שעשינו, רשות שוק ההון לא תפעל לאכיפת הפרות שיתרחשו בתקופה הזאת, תקופת המעבר.

ניסן סלומינסקי: טוב, אנחנו נועלים את הישיבה.