ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 546, 2018-02-05 09:30

יעקב מרגי: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת, 5 בפברואר 2018, כ' בשבט התשע"ח.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום: הצעה לסדר יום בנושא חינוך ממלכתי התיישבותי, של חה"כ איתן ברושי.

יעקב מרגי: איתן הגיש הצעת חוק, אבל בהסכמה עם הממשלה הוא הפך את זה להצעה לסדר.

יעקב מרגי: אנחנו בשונה מוועדות אחרות, איתן יודע שהצעה לסדר מהמליאה יכולה להיתקע אי שם באיזה צינור ולא מתקיימת.

יעקב מרגי: אנחנו מקפידים לקיים את הדיונים בהצעות לסדר, אבל בשונה, אנחנו ננסה לצלול לתוך הצעת החוק כדי לנסות לפחות ליישם חלק מהדברים, אם לא בחוק, אז בתקנות.

יעקב מרגי: אם לא תקנות, בחוזרי מנכ"ל.

יעקב מרגי: אם לא, אז בנוהל או הוראות השר, כל המונחים והמינוחים המשפטיים שקבעו בחוק חינוך חובה.

יעקב מרגי: איתן, הבמה שלך.

איתן ברושי: גם אנחנו מברכים על הפעילות החינוכית של הוועדה בראשותך, עם כל הצוות וכל השותפים.

איתן ברושי: אנחנו בעצם בפעם שנייה תוך מספר חודשים בדיון על החינוך ההתיישבותי.

איתן ברושי: הפעם הראשונה, אני חושב שזה היה ביום החקלאות לפני שנה, אולי יותר, שהייתה פה התייצבות גבוהה של אנשים מהמרחב הכפרי.

איתן ברושי: התקיים דיון בראשותך שיצא גם ממנו סיכום מאוד חשוב ויכול להיות בהחלט סיכום שהייתה לו תרומה גדולה.

איתן ברושי: בעצם המציאות הזאת שהגענו לדיון הצעה לסדר, היא נוצרה כתוצאה מטיפול מתמשך ביוזמה של חוק החינוך ההתיישבותי.

איתן ברושי: החוק הזה נועד להבטיח את העיגון ואת היציבות ואת הוודאות של קיום החינוך ההתיישבותי שמורכב ממחוז נפרד במשרד החינוך, מחוז שהוא לאורכה ולרוחבה של הארץ כולה ולא מתחלק לפי חלוקה טריטוריאלית.

איתן ברושי: כל שנה כמעט, אני מודה, לא בתקציב 2017-2018, אבל כל שנה בשנים שאני זוכר גם בהיותי ראש מועצה אזורית וגם בתפקידים אחרים, הייתה יוזמה של משרד האוצר לפרק את החינוך ההתיישבותי.

איתן ברושי: לא מעט פעמים יצאנו גם להפגנות וגם למחאות כנגד יוזמות שבאו, והיום אני יכול להזכיר פה את בני פישר שהוא כבר לא עומד בראש החינוך ההתיישבותי, לצערי.

יעקב מרגי: שמע, אני מקווה שזה לא בגללי.

יעקב מרגי: בקדנציה יש לי הרבה מנהלי אגפים ומחלקות.

איתן ברושי: בגללך רק דברים טובים.

יעקב מרגי: שלא ישייכו את זה אלי.

יעקב מרגי: ידי לא במעל.

איתן ברושי: אני ביקרתי אותו בתפקידו כשהתחיל, ואמרתי לו, אני חושב שאני הייתי מזכיר התנועה הקיבוצית או אולי התחלתי בכנסת.

איתן ברושי: אמרתי לו, בוא נעשה את החוק.

איתן ברושי: הוא אמר לי, לא צריך, זה בסדר.

איתן ברושי: כעבור חצי שעה מאז שיצאתי ממשרדו, הוא מטלפן ואומר לי, ברושי, תחזור, עכשיו צריך את החוק.

איתן ברושי: אני שואל אותו, מה השתנה?

איתן ברושי: עברתי על חוק ההסדרים וראיתי שיש הצעה לבטל את החינוך ההתיישבותי.

איתן ברושי: זה היה בתקופה הקודמת.

איתן ברושי: צריך לומר ששר החינוך הזה אמר לא פעם שככל שהדברים תלויים בו, הוא ישמור על החינוך ההתיישבותי, אבל אנחנו יודעים שזה לא מספיק וממשלות מתחלפות ובסופו של דבר אחרי משא ומתן שהתחיל עם המנכ"לית הקודמת, מיכל, והסתיים עם המנכ"ל הנוכחי, אבוהב, ויחד עם אנשי החינוך ההתיישבותי שיושבים פה נציגות שלהם, סוכם שלא יהיה חוק אבל יהיה חוזר מנכ"ל, שוודאי יש פה גורמים שיציגו אותו, מהמשרד.

איתן ברושי: ההתפתחות שחלה, אדוני היושב ראש, מאז היוזמה שבאה לידי ביטוי בדיון בכנסת ובנייר שאני מחזיק פה, שהייתה עמדת משרד החינוך, חלו שני דברים לפי דעתי ויכול להיות שהכתובת היא לא פה.

איתן ברושי: אני חשבתי שמנכ"ל משרד החינוך יהיה פה.

איתן ברושי: אחד, שזמן רב מדי אין מנהל לאגף החינוך ההתיישבותי.

איתן ברושי: אני חושב שזה לא תקין.

איתן ברושי: יש ממלאת מקום שאני לא מכיר אותה.

איתן ברושי: אני רוצה לומר, יש פה עכשיו אורחים מהמשטרה, מברך אותם בעיקר שלא יצטרכו לפעול בתחום החינוך, כי גם שם יש אלימות, אבל בואו נאמר, יש פה אורחים שאני מניח - - -

יעקב מרגי: התחלת טוב, למה אתה מקלקל?

יעקב מרגי: זה יום חג.

איתן ברושי: יום חג, אבל צריך להגיד את הבעיות.

איתן ברושי: אני רוצה לומר שלא היו ממנים מפקד למשטרה בלי שמישהו בא מאיזה רקע.

איתן ברושי: אני מקווה שמנהל האגף של החינוך ההתיישבותי, תהיה לו זיקה להתיישבות, כי בסופו של דבר זה אגף ייחודי שאם הוא לא יישמר, לא צריך אותו.

איתן ברושי: דבר שני, חוזר מנכ"ל היה יכול להיות מושלם, בין היתר אולי בגלל שאין מנהל למחוז, אבל זו לא סיבה שלא השלימו את חוזר המנכ"ל.

איתן ברושי: זה לא מבצע שצריך להימשך אין סוף זמן.

איתן ברושי: אני מבקש שבדברי הסיכום שלך יהיה ברור שחוזר מנכ"ל צריך להיות הנחיה כבר בשנת הלימודים שתיפתח, כלומר, הוא צריך להסתיים בטרם החופש הגדול.

איתן ברושי: הוא צריך להילמד בתקופת החופש וכחלק מהכנה לשנת הלימודים הבאה, והוא צריך להיות איזושהי מסגרת לעבודה בשנת הלימודים שתבוא.

איתן ברושי: אני חושב שלדיון תהיה ברכה גדולה בזכות היוזמה שלך לקיים את הדיון גם אם הגענו להסכמה.

איתן ברושי: תודה.

יעקב מרגי: נמצא איתנו גם עמיר ריטוב, יושב ראש מרכז המועצות האזוריות, והוא גם ראש המועצה של לב השרון.

יעקב מרגי: קודם כול אני מקדם בברכה חניכים בקורס קצינים של המשטרה.

יעקב מרגי: הכנסת היום מצדיעה למשטרה ואנחנו חיכינו ליום הזה שנדחה.

יעקב מרגי: ניתן את כל הכבוד המגיע, ומגיע למשטרת ישראל.

יעקב מרגי: אתם נמצאים כאן בדיון על החינוך ההתיישבותי.

יעקב מרגי: למשרד החינוך יש אגף/מחוז, עוד לא הגדירו איך הוא יראה, שעוסק בחינוך ההתיישבותי.

יעקב מרגי: הדיון, יזם אותו חבר הכנסת איתן ברושי.

יעקב מרגי: הכבוד הוא לנו שאתם משתתפים איתנו בדיון.

יעקב מרגי: עמיר, אתה רוצה עכשיו או אחרי המצגת?

<עמיר ריטוב: מתי שתיתן לי.

יעקב מרגי: יש את המצגת של משרד החינוך ואחר כך אם תרצה להתייחס.

יעקב מרגי: אתה יכול גם עכשיו אם אתה רוצה.

יעקב מרגי: בבקשה.

<עמיר ריטוב: ברשותך, אני אעשה את זה בקצרה, לא נפריע למצגת.

<עמיר ריטוב: אני קודם כול רוצה להודות ליו"ר על הדיון, ולחבר הכנסת ברושי על שיזם אותו.

<עמיר ריטוב: אני שמח גם לראות פה את קורס קצינים של המשטרה וגם להצטרף לברכות למשטרת ישראל על פעולתה באמת הברוכה.

<עמיר ריטוב: דבר שני, אחרי שראש רשות, שואלים אותו מה חשוב לך?

<עמיר ריטוב: זה החינוך.

<עמיר ריטוב: הדבר השני זה הביטחון האישי, ומשטרת ישראל זה משהו חשוב בחיינו.

<עמיר ריטוב: אני רוצה לחדד קצת את דבריו של חבר הכנסת ברושי, ולומר שאנחנו באמת מוטרדים מזה שמדי פעם, חדשות לבקרים, מישהו רוצה לייעל ולהגיד, לא צריך את החינוך ההתיישבותי.

<עמיר ריטוב: אני לא אכנס כרגע לעובדה שכרגע אין בפועל מנהל.

<עמיר ריטוב: מן הסתם יימצא.

<עמיר ריטוב: דרך אגב, מי שכרגע מחליפה, כמו שכבוד היו"ר הוא מההתיישבות, גם המחליפה היא גם מההתיישבות.

<עמיר ריטוב: היא ממועצה אזורית גדרות.

<עמיר ריטוב: היא מנהלת מחוז מרכז, אבל ברור שצריך מישהו במשרה מלאה כדי לטפל בחינוך ההתיישבותי.

<עמיר ריטוב: כן הייתי רוצה לומר למה זה כל כך חשוב לנו, למה באמת לא להתייעל, לא לפזר, לא לחסוך במשרות וכו'.

<עמיר ריטוב: להתיישבות יש ערך במדינת ישראל גם בהקמתה, גם בשמירה על גבולותיה, גם בשמירה על עקרונותיה, והכי חשוב, בזה שאנחנו רוצים עדיין לשמר את רוח ההתיישבות.

<עמיר ריטוב: אנחנו רוצים שבני הנוער, וגם כאלה שלא נולדו בתוך החקלאות או בתוך המושבים, יצטרפו גם מבחוץ.

<עמיר ריטוב: עדיין זה כאלה שהיום גדלים על ברכי הערבות ההדדית, ההתנדבות.

<עמיר ריטוב: רק לתת דוגמא קטנה מאתמול בערב.

<עמיר ריטוב: יש לי במועצה האזורית שלי תנועת נוער שנקראת "כנפיים של קרמבו", זה התכלת הזה שאני הולך עם זה, תנועת נוער לצרכים מיוחדים.

<עמיר ריטוב: אנחנו אולי המועצה האזורית הראשונה שמפעילה ויש כבר עוד מועצות אחרינו, אבל כבר אתמול הודיעה מנהלת הסניף שאנחנו הסניף הגדול ביותר במדינת ישראל.

<עמיר ריטוב: אנחנו מתמודדים כמובן מול תל אביב וחיפה וירושלים, והיה יפה לראות, כל תנועות הנוער באו לתמוך במסדר הכנפיים, זאת אומרת, אנחנו רוצים להמשיך ולשמר את מה שמיוחד לנו.

<עמיר ריטוב: שליש מבני הנוער יוצאים לשנת שירות.

<עמיר ריטוב: אנחנו מצטיינים מאוד בכל מה שקשור ביציאה לשירות קרבי, לשירות משמעותי.

<עמיר ריטוב: בעצם מה ששר החינוך ומנכ"ל משרדו כל הזמן מגדירים לנו.

<עמיר ריטוב: אנחנו לא רוצים לראות רק ציונים, רק זכאות לבגרות.

<עמיר ריטוב: אנחנו רוצים לראות לא רק את ערכיות התעודה, שגם זה חשוב, אלא את הערכיות של התלמיד, מה היא דמות הבוגר שיוצאת מבתי הספר שלנו, לכן אנחנו חושבים שאנחנו יודעים לעשות את זה נכון.

<עמיר ריטוב: אנחנו חושבים שהחינוך ההתיישבותי עושה את זה מצוין ואנחנו חרדים מדי פעם, ולכן באה בעצם איזושהי הצעה של איתן, איכשהו לעגן את זה שלא כל שנה חוק הסדרים ונצא למאבקים, אבל אני שמח שבאמת זה לא מופיע בחוק ההסדרים הנוכחי, וגם על הדיון פה, בעצם לדאוג ולהבהיר למשרד החינוך את עמדתה של ועדת החינוך שאני מקווה שתהיה בכיוון של, רבותיי, יש פה דבר יפה וצריך לשמר ולטפח אותו.

<עמיר ריטוב: תודה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: עודד, בבקשה.

עודד פורר: תודה אדוני.

עודד פורר: אני רוצה לדבר אולי בכובע של התפקיד הקודם שלי כמנכ"ל משרד העלייה והקליטה.

עודד פורר: אני חושב שהחינוך ההתיישבותי הוא אחד המקומות שמהווים היום מופת לקליטת עלייה.

עודד פורר: קצת חבל לי שבאמת הנושא הזה נדחק הצידה בתוך משרד החינוך וגם בהתייחסות שנותנים למקום הזה.

עודד פורר: יש חשיבות גדולה מאוד בכל הנושאים שאתם דיברתם והצגתם קודם.

עודד פורר: אגב, לרחובות, עוד כשאני ילד לא לפני המון שנים, בני המשפחות הראשונות של המושבה המשיכו לשלוח את ילדיהם לפנימיית פרדס חנה לחינוך חקלאי.

עודד פורר: היום כבר הפנימיה הזו נסגרה - - -

יעקב מרגי: זה ערך נדל"ני שם.

עודד פורר: אני רוצה להראות שזה לא היה מקום שהלכו אליו איזה שהן אוכלוסיות מוחלשות, אלא הפוך.

עודד פורר: זה היה גולת הכותרת, זה היה היהלום שבכתר ואני חושב שצריך להחזיר את המעמד הזה, בטח גם מבחינה תקציבית לגבי התפקיד החשוב, ואני אומר לך, יש להם תפקיד חשוב דווקא היום בקליטת עלייה והם עושים את זה מצוין וחבל שלא מרחיבים אפילו את הפעילויות האלה.

יעקב מרגי: מאה אחוז.

יעקב מרגי: לפני שאתן למשרד החינוך, בשבוע שעבר קיימנו כאן דיון על החיבור של הדור הצעיר לחקלאות ולאדמה.

יעקב מרגי: אני אומר לכם כאיש ההתיישבות.

יעקב מרגי: אני מסתכל על בתי הספר האזוריים של ההתיישבות, גם שם כבר עירוניים, מה שנקרא.

יעקב מרגי: אתה יכול לראות במסלולי הבגרות, אין את כל המגמות.

יעקב מרגי: מגמה לחקלאות, משאירים את זה לאותו בית ספר חקלאי או לאיזה כפר נוער כזה או אחר ואני חושב שזו טעות.

יעקב מרגי: אם כל המועצות האזוריות, בבתי הספר האזוריים שלהן יתעדפו לפחות כיתה אחת לבני המושבים, לתת להם את המסלול של בגרות עם מגמת חקלאות שתיתן להם גם אופק, אז יהיה חיבור, יהיה דור המשך.

עודד פורר: יש בתי ספר כמו "מקווה ישראל", שהרשות ליד מנסה למנוע מתלמידים להירשם לשם וככה לאט לאט הם מייבשים.

עודד פורר: אני לא צריך לספר על ההיסטוריה של "מקווה ישראל".

יעקב מרגי: לפני שבועיים היה דיון על כפר שמריהו עם אותם מאפיינים.

יעקב מרגי: משרד החינוך, מי מציג את המצגת?

יעקב מרגי: בבקשה, תציג את עצמך.

<ראובן לייבל: בוקר טוב, שמי ראובן לייבל, אני מפקח המחוז במינהל לחינוך התיישבותי.

<ראובן לייבל: אני רוצה להציג בכמה דקות את המינהל.

<ראובן לייבל: יש קצת בלבול, אגף, מחוז.

<ראובן לייבל: (הצגת מצגת) המינהל לחינוך התיישבותי הוקם ב-1996, יש אומרים בהחלטה האחרונה של ראש הממשלה המנוח יצחק רבין, לאחד את האגף לחינוך התיישבותי של משרד החינוך עם עליית הנוער של הסוכנות היהודית.

<ראובן לייבל: החיבור הזה נעשה ולא הושלם מבחינת החקיקה ומבחינת חוזרי מנכ"ל, אבל האיחוד הזה נעשה כדי להבטיח שהטיפול בחניכי כפרי הנוער בפנימיות ובבתי הספר יעשה על ידי יחידה מקצועית אחת.

יעקב מרגי: רבין ז"ל היה בוגר "כדורי".

<ראובן לייבל: נכון.

<קריאה: גם חיים גורי.

<ראובן לייבל: בתוך כך, הועברו לאחריות המינהל גם כל הפנימיות החינוכיות, האולפנות והישיבות בהם מתקיימים חיים פנימייתיים הדורשים התמחות ומקצועיות שאין ביחידות המשרד האחרות.

<ראובן לייבל: המשרד מנהל את בתי הספר אבל כל התחום הפנימייתי מנוהל על ידי האגף לחינוך בפנימיות.

<ראובן לייבל: המאפיינים של המינהל נגזרים מהאוכלוסיות שאותן הוא משרת.

יעקב מרגי: רגע, שאני אבין.

יעקב מרגי: כל המסגרות החינוכיות הפנימייתיות מנוהלות על ידי אותו אגף לחינוך התיישבותי?

<ראובן לייבל: כל הפנימיות החינוכיות, לא של הרווחה - - -

יעקב מרגי: לא, לא, חינוכיות.

<ראובן לייבל: חינוכיות מגיל 14 ומעלה.

יעקב מרגי: בלי שום קשר למיקום שלהן בארץ.

<ראובן לייבל: בלי שום קשר.

יעקב מרגי: הן תחת המטריה של החינוך ההתיישבותי.

<ראובן לייבל: נכון, אתה מייד תראה.

יעקב מרגי: אוקי.

<ראובן לייבל: האוכלוסיות, בגדול, הן ארבע אוכלוסיות.

<ראובן לייבל: אם אנחנו רוצים להדגים על מה אנחנו מדברים, יש שתי אוכלוסיות עיקריות במינהל: יש אוכלוסיית התלמידים, אותם ילדים שלומדים בבתי הספר של המינהל לחינוך התיישבותי, ויש החניכים שהם כל מי שמתחנך בפנימייה.

<ראובן לייבל: יש חפיפה בין העיגולים האלה וזה בכפרי הנוער, באולפנות ובישיבות.

עודד פורר: אתם גם מפעילים את פרויקט נעל"ה, נכון?

<ראובן לייבל: כן, כן, תיכף נגיע.

<ראובן לייבל: יש חניכים שלא לומדים במוסדות של המינהל.

יעקב מרגי: יש את הפנימייתיים, יש את האקסטרניים.

<ראובן לייבל: אוקי.

<ראובן לייבל: בתי הספר האזוריים, כל בתי הספר של המועצות האזוריות מרמת הגולן ועד אילות נותנים מענה חינוכי לתלמידים שיש להם מאפיינים ייחודיים.

<ראובן לייבל: הם באים מיישובים קטנים, מגיעים כל בוקר בהסעות.

<ראובן לייבל: הם מפוזרים בהסעות.

<ראובן לייבל: הצרכים שיש להם, בעיקרם מיועדים כדי שביישובים האלה ימשיכו להיות קהילות של צעירים שמתכוונים להמשיך ולחיות באותם ישובים ושתהיה זהות גם לתלמידי המועצה האזורית.

<ראובן לייבל: הפנימיות החינוכיות זה אותם מוסדות שמגיעים אליהם תלמידים ממצוקות משפחתיות וחברתיות והם זקוקים להכלה, הדרכה, תמיכה וטיפוח.

<ראובן לייבל: בחלק גדול מהפנימיות האלה הילדים לומדים בבתי ספר שאינם של המינהל, אבל הם חיים בתוך פנימיות שנותנות להם את הבית שחסר להם.

<ראובן לייבל: ישנם כפרי הנוער שבהם יש אחדות של בית הספר, הפנימייה והמשק החקלאי, שלשלם מגיעים תלמידים מהפריפריה החברתית, עולים, בני עולים, שמקבלים מעטפת חינוכית שמשלבת לימודים בשיטות מותאמות יחד עם טיפול רגשי ומתן מגוון אפשרויות לביטוי במשק החקלאי, בחברה, באומנות ובספורט.

<ראובן לייבל: האוכלוסייה הרביעית היא אוכלוסיית האולפנות והישיבות שיש בהם פנימייה.

<ראובן לייבל: ישנם אולפנות וישיבות שאין בהם פנימייה ואז הם לא בפיקוח שלנו, אבל באולפנות והישיבות שיש פנימייה, הם כלולים במינהל לחינוך התיישבותי.

<ראובן לייבל: אם אנחנו נכנסים למספרים, אז כשאנחנו מדברים על תלמידים, זאת אומרת ילדים שלומדים בתוך בתי הספר, אנחנו רואים שבממלכתי יש לנו בתי ספר בכפרי הנוער.

<ראובן לייבל: בתי ספר אזוריים בבתי הספר האלה כוללים שישה בתי ספר ללא יהודים, צ'רקסים, מוסלמים ואחרים, וישנם גם בתי ספר לחינוך מיוחד.

<ראובן לייבל: בחמ"ד יש לנו שבע אולפנות, 17 ישיבות, 15 בתי ספר בכפרי נוער ו-21 בתי ספר אזוריים של החמ"ד.

<ראובן לייבל: בסך הכול המינהל מטפל ב-83,820 תלמידים במערכת החינוך הפורמלית.

<ראובן לייבל: יושב פה רון רייזלר שהוא מנהל אגף החינוך בפנימיות.

<ראובן לייבל: בפנימיות יש לנו חניכים בכפרי הנוער.

<ראובן לייבל: אם תעשו השוואה מספרית, אתם תראו שבכפרי הנוער יש יותר תלמידים ממה שכתוב פה, וזה בגלל מה שאדוני אמר, שבכפרי הנוער יש גם תלמידים אקסטרניים שאינם לומדים בפנימייה.

<ראובן לייבל: אולפנות וישיבות מפוקחות על ידנו.

<ראובן לייבל: ישנן פנימיות עצמאיות, מה שאמרתי קודם, פנימיות שבהן החניכים חיים ובבוקר הם יוצאים לבתי ספר שאינם בפיקוח שלנו.

<ראובן לייבל: ישנם גם 70 מוסדות של מת"ן, של הזרם של החינוך הדתי-החרדי שאנחנו מפקחים על החלק הפנימייתי שלהם.

<ראובן לייבל: בסך הכול מתוך כל התלמידים שישנם בפנימיות, יש לנו קצת יותר מ-1,900 חניכים שהם מגיעים מנעל"ה, רובם המכריע לומד בכפרי הנוער של המינהל.

<ראובן לייבל: יש לנו גם קצת במקומות אחרים.

עודד פורר: יש לכם בעיה היום עם פרויקט נעל"ה?

<ראובן לייבל: לנו אין בעיה.

<ראובן לייבל: הבעיה היחידה עם פרויקט נעל"ה זה שייתנו לנו תקציב להגדיל אותם.

עודד פורר: לא, אני אומר, יש בעיה תקציבית על הפרויקט הזה.

עודד פורר: התקציב כל פעם נמצא בסיכון.

<ראובן לייבל: נכון.

<ראובן לייבל: כל פעם יש לנו לפחות קבוצה אחת שסובלת מתת מימון.

איתן ברושי: מאיפה הנוער מגיע?

<רון פרייזלר: רון פרייזלר, מנהל את האגף לחינוך פנימייתי.

<רון פרייזלר: אשר על הסיפור הזה, יש לנו 1,910 תלמידי נעל"ה השנה.

<רון פרייזלר: אנחנו גדלנו בארבע-חמש שנים האחרונות בצורה לוגריתמית.

<רון פרייזלר: השנה 1,900 החניכים האלה בעיקרון מתחלקים, רובם אוכלוסיית חבר המדינות, חלקם אוכלוסייה מצרפת.

<רון פרייזלר: יש לנו קבוצה גדולה מצרפת, ממדינות אמריקה הלטינית וממדינות דוברות אנגלית.

<רון פרייזלר: יש לנו את זה בארבע שפות.

<רון פרייזלר: זה מתחלק על מכלול של כפרי הנוער במדינת ישראל.

יעקב מרגי: חבר הכנסת - - -

סאלח סעד: רציתי לשאול את משרד החינוך, ברשותך.

סאלח סעד: ראיתי שבראמה יש לך בית ספר.

סאלח סעד: איזה בית ספר זה?

<ראובן לייבל: התיכון החקלאי ראמה.

סאלח סעד: זו פנימייה?

<ראובן לייבל: לא, זה תיכון אזורי.

עודד פורר: הנושא של נעל"ה בבסיס התקציב אצלכם מופיע?

<רון פרייזלר: כן.

<רון פרייזלר: יש פה עניין של חוזה התקשרות עם מינהלת נעל"ה והחוזה הזה מתחדש אחת ל - - - .

<רון פרייזלר: זו כל הסוגיה בעצם שבה צריך לדון

<ראובן לייבל: נעל"ה מופעל על ידי האגודה לקידום החינוך שנעל"ה הוא חלק ממנה ובכל שנה מתקצבים מספר מסוים של תלמידים.

<ראובן לייבל: לפעמים הביקוש עולה על התקצוב ואז יש לנו בדרך כלל פער שמתאמצים לכסות אותו במהלך השנה.

<ראובן לייבל: בגדול, החזון של המינהל לחינוך התיישבותי הוא להכליל את כלל התלמידים בפריפריה הגיאוגרפית והחברתית של מדינת ישראל במערכת חינוכית שרואה את התלמיד בראיה הוליסטית ומחנכת לערכים כמו שנאמר פה, של אהבת הארץ, קימות, חקלאות ואחריות אישית לחברה ולמדינה.

<ראובן לייבל: אנחנו צריכים את חוזר המנכ"ל מכיוון שבניגוד לחלק הלימודי, הפורמלי, בבתי הספר, החלק הפנימייתי לא מתוקנן בשום תקנה רשמית.

<ראובן לייבל: אין חוק פיקוח לנושא הפנימיות.

<ראובן לייבל: אין חוזר מנכ"ל.

<ראובן לייבל: זה בבעלויות בדרך כלל פרטיות וחשובה מאוד הסדרה גם של בעלי התפקידים, גם הסמכויות, גם הזכויות והחובות של התלמידים בפנימיות.

יעקב מרגי: ראובן, שאלה.

יעקב מרגי: את הצעת החוק של איתן ברושי אתה מכיר?

<ראובן לייבל: כן.

יעקב מרגי: הובאה להתייחסותך כשהגישו אותה?

<ראובן לייבל: בזמנו, כן.

יעקב מרגי: אוקי, וחוזר מנכ"ל אמור לתת מענה פחות או יותר למה שעולה בהצעת החוק?

<ראובן לייבל: חוזר מנכ"ל טרם נכתב.

<ראובן לייבל: אני מזכיר שמנהל המינהל הקודם בעצם סיים את תפקידו לקראת סוף אוקטובר.

יעקב מרגי: בדקנו, מערכות השמיים ממשיכות להסתובב למרות שהוא פרש.

<ראובן לייבל: אבל חוזר מנכ"ל זה משהו שצריך ראש.

יעקב מרגי: יש סמכות מעליו, שייקח את זה, עם כל הכבוד.

יעקב מרגי: אתה מפקח מחוז ההתיישבותי ואתה אומר בעצמך, אתה זקוק לזה.

יעקב מרגי: אתה איש המשרד.

יעקב מרגי: מבחינתי אתה שר החינוך, יושב לי פה.

<ראובן לייבל: תודה רבה.

יעקב מרגי: לכן אני לא מקבל כשחברים אומרים, רציתי מנכ"ל, רציתי זה.

יעקב מרגי: המשרד שלח איש מקצוע.

יעקב מרגי: מבחינתי הוא המשרד, הוא השר.

יעקב מרגי: כשאתה אומר לי שאני זקוק ואתם לא עושים, זה חמור.

יעקב מרגי: אם אתה אומר לי שזה תנאי הכרחי, אנחנו מקיימים את הפנימיות שלא על פי נוהל מסודר או על פי איזה - - -

<ראובן לייבל: אני אענה, ברשותך.

<ראובן לייבל: קודם כול אני מזכיר שאנחנו פועלים ככה מ-1996.

<ראובן לייבל: זה לא משהו שצמח אתמול.

יעקב מרגי: אתה יודע, אני הגעתי למסקנה בשנה האחרונה שכנראה יש משהו מיוחד בשנת ה-70' של המדינה, תחושה של משהו מכונן, שכאילו עכשיו מקימים את המדינה, בהרבה תחומים.

איתן ברושי: המזל שלא חיכינו עד עכשיו.

יעקב מרגי: אתה יודע כמה זמן לוקח להכין חוזר מנכ"ל אחרי שכתבת אותו ולהביא אותו בהסכמה?

<ראובן לייבל: אני לא רוצה לדעת.

יעקב מרגי: אז בוא אני אומר לך.

יעקב מרגי: אתה אומר לי במילים אחרות עכשיו, לו יצויר, חוזר למשרד, מתחיל לכתוב את חוזר המנכ"ל כי התורה ברורה וסדורה בפניך.

יעקב מרגי: אתה מדבר איתי על חצי שנה להגיע לכאן עם חוזר מנכ"ל.

<מירב ישראלי: יש לי שאלה.

יעקב מרגי: בבקשה, יועצת משפטית.

<מירב ישראלי: החוק פיקוח על בתי ספר בעצם חל על החלק של בית הספר, נכון?

<ראובן לייבל: לגמרי.

<מירב ישראלי: הוא לא חל על החלק הפנימייתי.

<ראובן לייבל: נכון.

<מירב ישראלי: אז בעצם הפיקוח על החלק הפנימייתי מבחינת

<מירב ישראלי: כם נעשה מכוח מה?

<מירב ישראלי: משפטית, אני מדברת.

<ראובן לייבל: מכוח מצע עם נהלים שהוציא מנהל המינהל לחינוך התיישבותי ועדכן מנהל המינהל הקודם.

איתן ברושי: מתי?

<ראובן לייבל: מתחילת קיומו של המינהל.

<ראובן לייבל: יוצאים הקבצים האלה שמסדירים את הסמכויות - - -

יעקב מרגי: אני אומר לך, אני מרגיש תחושה של פספוס, אתה יודע למה?

יעקב מרגי: בוא אני אסביר לך.

יעקב מרגי: קיימנו כאן מספר דיונים בשלוש שנים על תקלות בכפרי הנוער, חלקן תקלות חמורות, חלקן תקלות פחות חמורות, לצד הערך המוסף של כפרי הנוער והעשייה הרבה.

יעקב מרגי: היו תקלות נקודתיות.

יעקב מרגי: אפילו לא עלה לי הקטע הזה.

יעקב מרגי: בדיון אף אחד לא הציף את זה.

יעקב מרגי: אני כבר אז לא הייתי זז מזה והייתי נותן 45 ימי עבודה שיתכנסו כולם במשרד, שלא יצאו לשום השתלמות ושיגמרו את החוזר הזה.

יעקב מרגי: לא סתם היועצת המשפטית גם שואלת באיזו סמכות.

<אפרת לוי שרעבי: אפשר להתייחס בבקשה?

יעקב מרגי: בבקשה, מי הדוברת?

<אפרת לוי שרעבי: עורכת דין אפרת לוי שרעבי, אני מהלשכה המשפטית במשרד החינוך ואני מלווה משפטית את האגף לחינוך התיישבותי.

<אפרת לוי שרעבי: כמו שראובן הציג, קיימים נהלי עבודה של המינהל לעניין נושא הפנימיות.

<אפרת לוי שרעבי: הנהלים האלה הם בעצם יהוו חלק ממה שרשום שם, יהוו הבסיס לכתיבת חוזר המנכ"ל שאנחנו עתידים להשלים אותו.

<אפרת לוי שרעבי: חשוב להבין שהמינהל מורכב גם מאגפים נוספים כמו האגף הפסיכו-סוציאלי.

יעקב מרגי: בסוף כולם חוסים תחת דבר אחד שנקרא משרד החינוך.

<אפרת לוי שרעבי: נכון.

יעקב מרגי: זה לא שתי מדינות צריכות לדבר ביניהן.

<אפרת לוי שרעבי: נכון, אבל חשוב מאוד שבחוזר מנכ"ל שסוף סוף, כמו שהוצג פה, לאחר כל כך הרבה שנים, יעגן את הדברים, שכל הדברים החשובים של כל אגף יופיעו ויצוינו בו בצורה מסודרת וקיימת.

<אפרת לוי שרעבי: גם קיימת מחשבה אולי חלק מהדברים כן להכניס בחוזר מנכ"ל, שהם קיימים עם התייחסות ספציפית למינהל, מעבר לדברים שהם באמת אך ורק ייחודיים למינהל לעניין הפנימיות.

<מירב ישראלי: מכיוון שזה רגולציה, פשוט שאלתי מכוח איזה חוק הרגולציה הזאת נעשית.

<מירב ישראלי: זאת הייתה השאלה.

<מירב ישראלי: מה החוק שנותן לכם את הסמכות בעצם לעשות את הרגולציה?

<אפרת לוי שרעבי: כיום אין הרי חוק.

<אפרת לוי שרעבי: משרד החינוך כרגולטור על כל התלמידים הקיימים במערכת וכמובן עושים הקשה מדברים שקיימים כיום גם בחוק וגם בחוזר מנכ"ל.

יעקב מרגי: משרד החינוך ולעיתים טוב שכך, מתנגדים באופן מסורתי לחקיקה שקשורה למשרד, כי שוב, מערכת חינוך לא מחוקקים.

יעקב מרגי: אתם אומרים, לא צריך חוק, יש לנו חוזר מנכ"ל, אבל הנה אני אומר לך, שלוש שנים בתפקיד, נעלמה מעיניי הסוגיה הזו של חוזר המנכ"ל עם כל מה שקשור למינהל התיישבותי.

יעקב מרגי: להגיד לכם שלא חשתי שיש איזה מעטה כזה שלא מצליחים להיכנס לסוגיות של החינוך ההתיישבותי?

יעקב מרגי: הרגשתי.

יעקב מרגי: מועצת התלמידים והנוער הארצית.

<יובל פלג: תודה רבה.

<יובל פלג: בוקר טוב, שמי יובל פלג מכפר ביל"ו, מושב במועצה האזורית גזר, ותיכון "ברנקו וייס איתן".

<יובל פלג: אני יו"ר מועצת התלמידים המחוזית של החינוך ההתיישבותי זו השנה השנייה.

<יובל פלג: מתוקף היותנו כמחוז במשרד החינוך מול האגף של החינוך התיכוני, אנחנו חלק ממועצת התלמידים והנוער הארצית במקביל לתיכונים האחרים, העירוניים.

<יובל פלג: נקודות שאנחנו רוצים לדבר עליהן הן שוב מנקודת מבט של הנוער יותר.

<יובל פלג: המשרד בעצם אחראי על נוער נעל"ה, שזה אחד המפעלים הציוניים היותר מרגשים שאפשר לראות אותם היום דרך עליית הנוער, אם מדובר על כפרי הנוער שבאמת מתוך התפיסה שכל נער צריך בית חם ומענה נכון, ומבתי הספר האזוריים שבסופו של דבר האחדה של ישובים קטנים וסמוכים שלכל אחד מהם יש צרכים לוגיסטיים.

<יובל פלג: אם זה מערך ההסעות, יש צרכים בירוקרטיים נפרדים, אם זה במערכת שלטון דו רובדית מול השלטון המקומי במועצה האזורית ואם זה מענה לנוער שצריך בסופו של דבר במקום אחד את המרכז האזורי שלו, מכל מיני צרכים כאלה ואחרים.

<יובל פלג: יש ידע גדול מאוד שנצבר בתוך המינהל לחינוך התיישבותי ופנימייתי שמאגד את זה.

<יובל פלג: בסופו של דבר אנחנו שונים אפילו בתוך התחום של מועצות תלמידים ונוער, שהרבה פעמים רוצים באמת, בתוך משרד החינוך עולים קולות של לסגור את החינוך ההתיישבותי בגלל הפיצול הגיאוגרפי שנוצר.

<יובל פלג: הנקודה היא שיש פה משהו שהוא מעבר לגיאוגרפיה ויש פה מחוז על ארצי מתוך צורך של בני הנוער.

<יובל פלג: תלמידים זקוקים למענה הזה שהוא לאו דווקא ברמה הביתית שלהם והוא לאו דווקא ברמה האזורית שלהם ולכן נוצרה שותפות בין כל מיני גופי שלטון ומשרד החינוך.

<יובל פלג: יש חשיבות להפגשה של חניכי פנימייה ותלמידים אזוריים.

<יובל פלג: יש אצלנו שני חברים מאוד טובים שצמחו במחוז, אחד מהם הוא חניך בכפר הנוער קריית יערים, בשם שלמה, והשני הוא תלמיד אזורי בחוף הכרמל, מקיסריה, שנרקמה ביניהם איזושהי שותפות גורל, שהם פועלים יחד כדי לשנות את החברה הישראלית.

<יובל פלג: אני רק אתייחס רגע למה שעלה פה ביחס לדיון שהיה בשבוע שעבר על החינוך החקלאי ושבועות העבודה בבית הספר.

<יובל פלג: הייתה פה נציגה שלנו ממועצה אזורית שער הנגב, בשם רוני, שסיפרה על היוזמות החינוכיות שאנחנו מובילים בחקלאות, גרעיני התנדבות חקלאיים שאנחנו מוציאים, ועל תלמידי חקלאות בבית הספר.

יעקב מרגי: זה מחמם את הלב לשמוע שיש גם עדכון מאחד לשני, מדיון לדיון, ומועצת התלמידים והנוער הארצית.

יעקב מרגי: הלוואי וארגוני המורים היו כאלה.

יעקב מרגי: אני אומר את זה בצער.

איתן ברושי: אבל יש לנו תמיד את ועד ההורים בכל הדיונים, אז הוא מעדכן.

<יובל פלג: אנחנו מעבירים בינינו לבין עצמנו.

<יובל פלג: היא הציגה דעות של תלמידי חקלאות מתוך בית הספר שלה ומתוך המגמה בבית החינוך הניסויי שער הנגב, שהסבירו על איך זה משפיע עליהם.

<יובל פלג: פה אני אתן לחברות שלי להמשיך.

<שוהם גרובר: אני שוהם גרובר, תלמידה בתיכון "עין כרם" ואני גרה בקיבוץ צובא.

<שוהם גרובר: בעצם אנחנו חושבים שעל מנת להמשיך את המגזר הכפרי ובאמת לפתח את הפריפריה, אנחנו חושבים שהחינוך ההתיישבותי הוא בעצם איזשהו אבן יסוד לעניינים האלו, ואנחנו חושבים שבלי איזשהו מכוון מתאים מגיל נורא צעיר, שזה בעצם בתי הספר שלנו, בעצם המגזר הכפרי לא ימשיך והנוער כבר לא יעבוד בחקלאות והעבודות האלה ייעלמו פשוט.

יעקב מרגי: בבקשה.

<אורי שאול: אורי שאול, יו"ר מועצת תלמידים "סולם צור", מרגבה.

<אורי שאול: באמת במועצה המחוזית ישנו מפגש בין בני נוער, שזה אומר חילונים, דתיים, ערבים, כפריים, עולים חדשים ותלמידי פנימייה, שכמובן מלמד אותנו לחיות בחיים משותפים.

<אורי שאול: זה מלמד אותנו לחיות עם אוכלוסייה שונה בארץ, להכיר אותה, להתחבר אליה.

<אורי שאול: זה ממש פסיפס אנושי מרהיב שהוא המינהל ברוחו ממש דרך בני הנוער.

<אורי שאול: אנו מקדמים בחינוך ההתיישבותי נושאים של כלל בני הנוער, כמו דימוי עצמי, העצמה נשית וגם נושאים שחשובים לנו כבני נוער, כמו מועצת חניכי הפנימייה וחיבור הנוער לחקלאות.

<אורי שאול: לסיכום, החינוך עצמו מראה תוצאות על בני נוער ובוגרי המערכת.

<אורי שאול: אנו קוראים לשלב ידיים לעיגון המינהל באופן אחיד.

<אורי שאול: תודה רבה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יש מישהו סביב השולחן שרוצה להתייחס?

יעקב מרגי: בבקשה.

<צביקה כספי: בוקר טוב, שמי צביקה כספי, אני מהנהלת פורום ועדי ההורים היישוביים.

<צביקה כספי: אני רוצה בבקשה לנגוע בשלוש נקודות די חשובות בנושא הזה.

<צביקה כספי: אחת, החינוך ההתיישבותי הוא אחד הדברים, נקרא לזה, היותר החברה הישראלית היום.

<צביקה כספי: לצערי הגדול המדינה שלנו הפכה להיות מדינה שמחולקת לטייקונים ולכל מיני נדל"ניסטים שקופצים.

יעקב מרגי: שמע, יש לנו חברי כנסת דרמטיים פה.

<צביקה כספי: אני מנסה להלעיט את איתן.

יעקב מרגי: אני לא אתן לך להלעיט.

יעקב מרגי: קצת צניעות, איזונים - - -

<צביקה כספי: לגמרי.

יעקב מרגי: המדינה שייכת לעם.

<צביקה כספי: לכן אני אומר, הפנימיות הקיימות, בכלל המסגרות האלה שמייצרות תחתן באמת איזשהו תלכיד די מיוחד.

<צביקה כספי: רוב רובם של אותם בני נוער שמגיעים מתוך המקומות האלה, אני יכול להגיד לכם שגם אני אחד מהם, מגיעים בסופו של דבר למערכות הביטחון של מדינת ישראל.

איתן ברושי: מאיפה אתה בארץ?

<צביקה כספי: אני במקור מבית שאן.

<צביקה כספי: כרגע אני גר בבת ים אחרי שעשיתי סיבוב, ארצות הברית, גרמניה וחזרה, וצוותים של ראש הממשלה ושר הביטחון, אז אני חושב שעשיתי מספיק.

<צביקה כספי: אני רוצה להגיד לכם שהאנרגיות, הדרייב והלימוד העצמי שילד שמגיע לתוך המערכות האלה, לתוך המסגרת הזאת, הוא מייצר ומעביר הלאה.

<צביקה כספי: אני חלק מאותו מערך שהקים את תחום קהילה ומניעה של העיר בת ים, שהוא אחד המערכים.

<צביקה כספי: היום אנחנו חוגגים את - - - של מערך מאו"ר ואולי היושב ראש זוכר כמה בלגן עשיתי בוועדות חינוך כדי שהמערך הזה יעלה.

<צביקה כספי: זה הדרייב של הילדים האלה.

<צביקה כספי: משרד החינוך, לא חסר לו כסף.

<צביקה כספי: תאמינו לי, אני יודע.

<צביקה כספי: אני חלק מהצוות של יולי תמיר לשעבר.

<צביקה כספי: יש אפשרויות.

<צביקה כספי: לא צריך להישען על חוזרי מנכ"ל.

<צביקה כספי: חוזרי מנכ"ל הם לא חוק.

<צביקה כספי: בואו תייצרו את האפשרות.

<צביקה כספי: לא צריך כל דבר לריב, לא צריך כל דבר לקפוץ.

<צביקה כספי: יש פשטות.

<צביקה כספי: אפשר לעשות הרבה דברים אם רק מדברים, ונודה לכם שזה ימשיך.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה.

<רינת חכים: אני אשמח להתייחס.

<רינת חכים: שמי רינת חכים, אני מנהלת תחום חברה וקהילה במרכז המועצות האזוריות.

<רינת חכים: אני שותפה לתהליך חשוב מאוד שקורה בשנתיים האחרונות, של מפקחים, מנהלי בתי ספר, מנהלי מחלקות חינוך במועצות האזוריות, התנועה הקיבוצית, מרכז המועצות, של בעצם גיבוש ליבת החינוך ההתיישבותי נכון להיום, שבסוף שנה הזאת גם יצא מסמך שאני מקווה שיהיה אקדמי, כולל הוראות הפעלה.

<רינת חכים: אני חושבת שזה דבר מאוד משמעותי בצומת הזאת לחינוך ההתיישבותי.

<רינת חכים: אני חושבת שהחינוך ההתיישבותי הוא מפעל חינוכי מאוד מיוחד.

<רינת חכים: יש המון חינוך טוב בארץ, לא רק החינוך ההתיישבותי, אבל אני חושבת שמאוד חשוב להכיר בייחודיות שלו.

<רינת חכים: כמו שאומרים היום חינוך ממלכתי-דתי, חינוך אנתרופוסופי, כל אחד יודע על מה מדובר, שיהיה גם חינוך התיישבותי שיהיה ברור בדיוק על מה מדובר.

יעקב מרגי: הוא לא קיים היום?

יעקב מרגי: הוא קיים.

<רינת חכים: הוא קיים אבל עובדה שאנחנו יושבים פה ולא בשביל חינוכים אחרים, זאת אומרת שיש איזושהי בעיה בהגדרה.

<רינת חכים: ה-wishfool thinking שלי שהייתי רוצה, אני חושבת שהיום הדבר הבא - - -

יעקב מרגי: אני אנסה לרדת לסוף דעתך, מה שאמרת.

יעקב מרגי: אמרת, מערכת החינוך במדינת ישראל, יש בה זרמים.

יעקב מרגי: יש את הממלכתי, ממלכתי-דתי, יש את הרשתות.

יעקב מרגי: החינוך ההתיישבותי, אמרת שיש לו ייחודיות מסוימת.

יעקב מרגי: כמו שהמדינה ידעה להכיר בחינוך הממלכתי-דתי שיש בו את הייחודיות בקטע של שעות תפילה ולימודי קודש מוגברים ונתנה ביטוי לזה, אם כיוונת לזה, את רוצה שתהיה הגדרה לחינוך ההתיישבותי עם הערך המוסף שלו ושהוא יוגדר.

<רינת חכים: נכון.

יעקב מרגי: אז עזרתי לך לומר.

<רינת חכים: מדויק.

<רינת חכים: תודה.

<רינת חכים: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד, זה שהייתי רוצה לראות את כפרי הנוער ואת החינוך במועצות האזוריות, את הקשר הזה מתהדק, זאת אומרת שזה יהיה הרבה יותר מהיום.

<רינת חכים: יש מועצות אזוריות שזה פועל, יש מועצות אזוריות שפחות.

<רינת חכים: כפרי הנוער, בהרבה מהם יש את התשתית החקלאית ואת התשתית הארגונית.

<רינת חכים: לא צריך היום להקים את זה מחדש בבתי הספר במועצות האזוריות.

יעקב מרגי: אני חולק עלייך, בואי אני אסביר לך למה.

יעקב מרגי: אני בכוונה הערתי את ההערה הזו.

יעקב מרגי: הפריסה של בתי הספר האזוריים של המועצות האזוריות, היא רחבה יותר ממפת כפרי הנוער.

יעקב מרגי: אני חושב שדווקא בבתי הספר האזוריים, כמו שהתעשייה יודעת לעשות את זה בחינוך הטכנולוגי, בשיתוף המשקים הפרטיים יכולה למנף את זה כמכפיל כוח, שיתוף פעולה ולהעצים את זה.

יעקב מרגי: לא צריך להקים שום דבר.

<רינת חכים: זה מה שאני אומרת.

יעקב מרגי: רק צריך לדעת לאגם ולעשות במסגרת בתי הספר האזוריים.

יעקב מרגי: זה שזה לא קיים, זה פספוס של שנים רבות.

יעקב מרגי: אנחנו בידנו מחקנו את דור ההמשך של החקלאות.

<רינת חכים: מסכימה איתך.

<רינת חכים: תודה.

יעקב מרגי: בבקשה.

יעקב מרגי: איתן.

איתן ברושי: עוד משפט.

איתן ברושי: קודם כול, תודה על הדיון.

איתן ברושי: אני פונה גם ליועצת המשפטית ממשרד החינוך, ולראובן, ולחבריי, עמיר ורינת.

איתן ברושי: לפני מספר ימים השתתפתי בכנס של אנשי החינוך של התנועה הקיבוצית והמועצות האזוריות.

איתן ברושי: היה בנחשולים.

איתן ברושי: אמרתי, אדוני היושב ראש, שצריך להחזיר את ההתיישבות לחינוך ההתיישבותי, בהמשך להערה שהערת.

איתן ברושי: אם החינוך ההתיישבותי, חבריי, מועצת תלמידים, לא יהיו בו בוגרי החינוך ההתיישבותי כמורים ומנהלים, זה מטיל סימן שאלה על כל העניין הזה.

איתן ברושי: אתם צריכים גם להסביר למורים שלכם ולמחנכים וגם לראשי המועצות ולראשי היישובים, מושבים, קיבוצים, ישובים קהילתיים, שהיום זה מרכיב חשוב.

איתן ברושי: חייבים לעודד מחדש את בוגרי הצבא, ולכן אדוני היושב ראש, הצעתי גם עבודה מועדפת בחינוך.

איתן ברושי: מי שעוצר את זה לצערי, זה שר האוצר, כי הוא פוחד לפתוח את העבודה לביטוח לאומי, ושר החינוך לא נלחם על זה, למרות שהתחברתי עם חיים ביבס, אדוני, יושב ראש המועצות האזוריות, כי חסר מאבטחים בחינוך, ואז אני באתי והצעתי, בואו ניקח ונעשה את החינוך עבודה מועדפת.

איתן ברושי: מי שרוצה, יעשה שומרים, סייעות, צרכים מיוחדים, תנועות הנוער, חינוך בלתי פורמלי.

איתן ברושי: לקחת בוגרי צבא.

איתן ברושי: הרי בגיל הרך משתתפים גם חברים וחברות או בעיקר חברות מהשירות הלאומי, כלומר לוקחים לגיל הרך.

איתן ברושי: אומרים פה בכנסת, בצדק, שזה הכי חשוב, אבל עד כדי כך הכי חשוב שהשאירו את זה במשרד הרווחה.

איתן ברושי: זה לא עבר לחינוך.

איתן ברושי: תבינו, הצעירים, שבין אמר לעשה יש ת"ק פרסה.

איתן ברושי: אומרת הממשלה - - - הכי חשוב זה עכשיו משרד הכלכלה.

איתן ברושי: בדרך למשרד החינוך זה האוצר אצל חיים כץ.

איתן ברושי: אולי מתישהו זה ישתנה.

איתן ברושי: תבינו מה זה נקרא חשוב, חבריי הצוערים.

איתן ברושי: בסופו של דבר מה שאני אומר ליושב ראש ועדת החינוך שהשפעתו רבה וזכויותיו מרובות בתפקיד הזה, ואני קורא לאנשי המועצות האזוריות ולמשרד החינוך לעודד בוגרי צבא להיות מורים, מדריכים ולעסוק בחינוך.

איתן ברושי: לחזור לראות בזה שליחות חשובה, כמובן גם פרנסה ראויה, מה שלא תמיד מקפידים.

איתן ברושי: לחזק את מעמד המורה והמחנך ולהביא עוד אנשים מבוגרי החינוך ההתיישבותי.

איתן ברושי: אם לא יהיו בוגרי החינוך ההתיישבותי בקרב המורים והמנהלים, הוא לא יישמר גם אם יהיה חוזר מנכ"ל, וזה נראה לי מאוד חשוב לומר.

איתן ברושי: הדבר השני, באמת אדוני היושב ראש, שתצא מפה החלטה והתערבות שלך אצל הנהלת משרד החינוך לזרז את חוזר מנכ"ל ולזרז את ההחלטה מי יעמוד בראש לחינוך התיישבותי, כי יש מועמדים רבים וטובים, אבל יכול להיות שיש שיקולים זרים שאינני יודע מה הם.

איתן ברושי: בסופו של דבר צריך לומר שההתיישבות והחקלאות, עתידן תלוי בדור ההמשך, ודור ההמשך הוא תוצאה של חינוך, כי החינוך הוא התשתית לכל דבר שקורה במדינה, ולכן החינוך ההתיישבותי זה לא האוטובוסים הצהובים שהם חשובים, אלא היכולת להכיר בייחודיות של המרכיב הזה שהוא תנאי לקיומה של ההתיישבות, ולא תהיה כאן מדינה בלי התיישבות ובלי חקלאות, ולא תהיה חקלאות בלי חקלאים ולא תהיה התיישבות בלי מתיישבים, עם כל הכבוד לכל המערכות, ולכן ההחלטה הזאת של הקמת המחוז והעיגון והוודאות שלו דרך חוזר מנכ"ל, הם פרק חשוב לפי דעתי וזכות גדולה שלך לעמוד בראש הוועדה שתבטיח שזה יקרה בזמן הקרוב.

איתן ברושי: תודה רבה.

יעקב מרגי: יש מישהו שרוצה להתייחס לפני שאני מסכם?

<ראובן לייבל: רק הערה קצרה.

<ראובן לייבל: כל הזמן אני צריך לתקן.

<ראובן לייבל: מדובר על המינהל לחינוך התיישבותי, לא המחוז ולא האגף.

איתן ברושי: מקבל.

<ראובן לייבל: ומינהל הוא יחידת סמך ואני מקווה שהוא יעוגן.

<ראובן לייבל: תודה.

יעקב מרגי: אנחנו נסכם את הדיון.

יעקב מרגי: אני חושב שהדיון חשוב.

יעקב מרגי: אני אישית לא הערכתי שאנחנו נהיה ממוקדים, כי בכל זאת כפי שאמרתי, זה היה אקט פרלמנטרי שהגיעו גם ממשרד החינוך, הממשלה יחד עם איתן ברושי להעביר את זה דיון להצעה לסדר היום.

יעקב מרגי: כפי שאתם רואים, רק במושב האחרון קיימנו כמה דיונים שקשורים למינהל החינוך ההתיישבותי, לחקלאות ולכל הנושא הזה.

יעקב מרגי: אני רוצה לקרוא את הסיכום.

יעקב מרגי: אין ספק שאחד מהדברים הכי בולטים זה הקטע של חוזר המנכ"ל.

יעקב מרגי: אני לא מתכונן להרפות.

יעקב מרגי: אנחנו נקיים גם דיון מעקב בנושא הזה.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לחבר הכנסת איתן ברושי על יוזמת הדיון.

יעקב מרגי: כמו כן, הוועדה קוראת למשרד החינוך לשמור על המשך קיום המינהל לחינוך התיישבותי.

יעקב מרגי: אם יש ספק כלשהו, כבר בדיון הקודם קראנו, דיון שהתקיים כאן בסוף 2016.

יעקב מרגי: הוועדה רואה בחומרה את העובדה שהרגולציה והפיקוח על החינוך ההתיישבותי פועלים ללא חוזר מנכ"ל שנים רבות.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך לסיים את עריכת חוזר מנכ"ל שעוסק בחינוך ההתיישבותי ולקצוב זאת בזמן של חודשיים מהיום.

יעקב מרגי: הוועדה תקיים דיון מעקב, 60 יום מהיום.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למשרד החינוך להבטיח את המשך קיומו של המפעל החשוב נעל"ה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת למנהלי חינוך התיישבותי לחזק ולהעצים את מגמת החקלאות בבתי הספר האזוריים.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: כפי שאמרתי, דיון מעקב, 60 יום מהיום.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה.