הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 126, 2018-01-15 14:00

ישראל אייכלר: אני פותח את הדיון של הוועדה לפניות הציבור על בעיות טכניות ובירוקרטיות המקשות על מלש"בים בלשכות הגיוס.

ישראל אייכלר: מלש"בים, הם מועמדים לשירות בטחון.

ישראל אייכלר: לפני שאני פותח את הדיון אני רוצה לומר שיושב ראש הוועדה קובע, בהנחיית היועצת המשפטית, לפי סעיף 120(ד)(1)(ג) לתקנון הכנסת, שהשמות של כל מי שביקש או יבקש לחסות את השם שלו, כדי שלא ייגרם לו או לזולתו נזק, יהיו חסויים ולא יירשמו בפרוטוקול.

ישראל אייכלר: אם מדובר על קטינים וחסרי ישע זה לפי סעיף 120 לתקנון.

ישראל אייכלר: בכלל, הנושא שאנחנו הולכים לדבר עליו הוא בעצם פניות צבור ולכאורה, בדרך כלל, כשיש פניות צבור, אנחנו מביאים גם את האנשים או חלק מהאנשים שפונים.

ישראל אייכלר: במקרה הזה, הפונים לא היו בטוחים להגיע והיה לנו אחד שכן היה מרַכז בישיבה מסוימת את הפניות וגם הוא, ברגע האחרון, הודיע לנו שהוא לא מרגיש טוב.

ישראל אייכלר: אני לא יודע אם הוא לא מרגיש טוב או שהוא פוחד מאיזו ועדה או משהו אבל אנחנו, יש לנו פה את כל הפניות ואנחנו מדברים רק על עובדות שקיימות.

ישראל אייכלר: אני רוצה להתחיל עם משהו ישן יחסית.

ישראל אייכלר: מבקר המדינה עשה ביקורת בנושא המיון והגיוס בשבט.

ישראל אייכלר: הדוח מדצמבר 2014 ועד לנובמבר 2015, זאת אומרת ממש לפני שנה וחצי והוא כתב: "מתקבלות במיטב מדי יום 6,600 פניות של מלש"בים, כמות עצומה.

ישראל אייכלר: המערכת הממוחשבת לטיפול בפניות של מלש"בים היא מערכת ה-CRM, בטח אתם יודעים מה זה, משמשת את כל הגורמים המטפלים בפניות אלו ב"מיטב" ונמצאו ליקויים באופן השימוש במערכת ה-CRM של כלל הגורמים ב"מיטב", המטפלים בפניות המלש"בים.

ישראל אייכלר: היעדר תיעוד במערכת, סגירת פניות במערכת ללא מתן מענה הולם למלש"ב.

ישראל אייכלר: כתוצאה מכך טפול לקוי במלש"ב.

ישראל אייכלר: עוד נמצא כי המערכת הממוחשבת הזאת אינה מאפשרת להפעיל בקרה על המשך טפול בפניות, לא ניתן לתחקר אותן.

ישראל אייכלר: המצב הזה מקשה מאד על יכולתה של "מיטב" לאתר ביעילות את מיקומן של תקלות בטיפול במלש"בים.

ישראל אייכלר: במרכז המידע והשרות שבלשכה המקוונת של מיטב, יש 43 עמדות שרות, שכל אחת מהן מחוברת למערכת טלפוניה".

ישראל אייכלר: פה הוא מפרט את הדברים איך שזה עובד.

ישראל אייכלר: "ישנם שיבושים רבים ותדירים במערכות אלו.

ישראל אייכלר: כתוצאה מכך מערכות אלו אינן עובדות או נופלות ולא מגיבות כלל.

ישראל אייכלר: הדבר קורה מדי חודש בחודשו.

ישראל אייכלר: התקלות התדירות וההיקף המשמעותי במערכות המקוונות בהכרח פוגע בזמינותו של השרות שנותן "מיטב" למלש"ב".

ישראל אייכלר: בממצאי הדוח, עמוד 1,165 אומר מבקר המדינה "הפניות הטלפוניות של מלש"בים אל "מיטב" מגיעות אל עמדות המוקד הטלפוניות הנמצאות במרכז המידע, במידת הצורך הן מטופלות על ידי נציגי השרות ומטפלים נוספים".

ישראל אייכלר: פה הוא גם מפרט את כל הטכנולוגיה שלא כל כך חשובה לנו.

ישראל אייכלר: "על פי נוהל עבודה לטיפול בפניות, הפניות עשויות להגיע ל"מיטב" בכתב או בפקסימיליה או בדואר אלקטרוני צבאי, או בדואר ישראל, או בדף הפייסבוק או הגעה פיזית של המלש"ב ללשכת הגיוס ומסירת פנייתו.

ישראל אייכלר: על פי הנוהל הוא צריך לקבל תשובה באמצעות תכתובות המובנות במערכת CRM ותישלח בדואר לביתו.

ישראל אייכלר: לפי נוהל זה יש לוודא סגירת הפנייה באופן ברור ותקין, תוך הקפדה על פירוט מדויק של התשובה שניתנה למלש"ב".

ישראל אייכלר: הוא נותן המלצות עיקריות - - - יכולת של מערכת ה-CRM, אגב, האם עוד עובדת ה-CRM היום?

<צחי רביבו: עובד.

<צחי רביבו: תיכף - - -

ישראל אייכלר: כן, אתה תפרט את התיקונים שעשיתם לתחקיר התקלות.

ישראל אייכלר: זה היה ממבקר המדינה.

ישראל אייכלר: מן הפניות שלנו עולה שמלש"בים מתקשים מאד להשיג טלפונית את "מיטב".

ישראל אייכלר: פקס ההתקשרות של "מיטב", שמופיע על המכתבים, לעתים לא מחובר.

ישראל אייכלר: כשמגיעים ל"מיטב" לא מקבלים אישור התייצבות בכתב שהגיעו, אני חושב שזאת הבעיה שעוברת בכל הפניות, שאנשים מגיעים ופתאום מקבלים טלפון או מכתב שהם לא היו, כי במחשב לא נקלט שהם היו.

ישראל אייכלר: בבאר שבע עצמה יש לנו פה כמה וכמה מקרים, שאנשים הגיעו מחיפה לבאר שבע, פעם, פעמיים ובפעם השלישית אמרו להם שזו טעות, זאת אומרת שזה לא היה בכלל במחשב.

ישראל אייכלר: מכתבי "מיטב" לא מגיעים בדואר ישראל אל בתי המלש"בים.

ישראל אייכלר: יש בעיה שהקשר הוא עם ההורים ולא ישירות אתם.

ישראל אייכלר: דרך אגב, היום היה ברשת ב', אם שמעתם, כתבה מזעזעת על בחור חולה סרטן, שמעתם את הסיפור הזה?

ישראל אייכלר: עכשיו, בכל דבר רע צריך לראות טוב.

ישראל אייכלר: מה שאני רואה טוב במערכת הזאת, הבירוקרטית הזאת, שאנשים חושבים שיש פה מגמה מרושעת לטרטר ולדכא, מתברר שזו בירוקרטיה טכנולוגית פשוטה.

ישראל אייכלר: אין פה כוונות רעות אבל כמו שנאמר, הדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות.

ישראל אייכלר: אולי נשמע את ההקלטה שהייתה בשידור היום, זה ממחיש את כל המכתבים כמעט, שיש לנו.

ישראל אייכלר: אנחנו נשמיע את זה, תשמעו את זה, זו דקה או שתיים.

<צחי רביבו: אני יכול להשמיע, יש לי את זה בטלפון.

<צחי רביבו: (השמעת ההקלטה) "אני מדברת מלשכת הגיוס, אני מבקשת, הבנתי שאתם בבית חולים - - - בבקשה, בואו, בואו ל"הדסה", תגמרו את הסיפור הזה, די.

<צחי רביבו: אנחנו רק רוצים לדעת מתי יתאים לך כן תוכל - - - שזה יהיה בסדר.

<צחי רביבו: בבקשה - - - לא, אני צריכה.

<צחי רביבו: תפסיקו להטריד.

ישראל אייכלר: מדובר בחולה סרטן שהיה בבית חולים והם ידעו.

ישראל אייכלר: (המשך ההקלטה): הוא לא יכול לפנות אליכם, אני כל הזמן פונה בשמו.

ישראל אייכלר: אז אתה פנית במכתב?

ישראל אייכלר: הכול אני פניתי, כן, כן, כן.

ישראל אייכלר: אז - - - ברור, אז אין בעיה, כל עוד אתה הפונה אני לא יכולה לטפל בזה, אז רק לעדכן אותך שהבקשה מבוטלת, בסדר?

ישראל אייכלר: לא, אני לא מקבל את זה, אני לא מקבל את זה.

ישראל אייכלר: מי שפנה בשמו הוא מיופה כוח שלו.

ישראל אייכלר: אי אפשר, זה לא עובד ככה, אתה יכול גם לשלוח את הפקס - - - אתה תראה שהמבקש בעצמו צריך לבקש בעצמו.

ישראל אייכלר: את רוצה עכשיו לשמוע את זה בקול שלו, שהוא חולה?

ישראל אייכלר: הוא יכול להגיד לך שהוא מסכים עם זה.

ישראל אייכלר: לא, בגלל זה - - - כמה פעמים התקשרתי - - - שהוא חולה, בלי להטריד אתכם.

ישראל אייכלר: הוא חולה, מה זה "הוא לא חולה", זו לא שפעת עם חום ויהיה בריא.

ישראל אייכלר: הוא בחור חולה.

ישראל אייכלר: אני לא - - - אני רק אמרתי - - - כדי שאני אוכל לדבר אתו.

ישראל אייכלר: אני לא ידעתי - - - כתבתי את זה במכתב.

ישראל אייכלר: להזמין אתכם - - - לא - - - שיפנה ללשכת גיוס כמו שצריך ויקבל מענה.

ישראל אייכלר: אבל אתם כתבתם לו אולטימטום לעוד חודש - - - שבוע כבר עבר.

ישראל אייכלר: קיבלתי מכתב התראה שבעוד ששים יום מהתאריך שלמעלה במכתב "אם לא תתייצב נבטל לך את המעמד".

ישראל אייכלר: קודם כל, אני כבר לא מטרידה אותך, אני באה לעזור לך כי אני לא הכרתי.

ישראל אייכלר: לא הכרתם, כתבתי לכם ים של מכתבים, אתם לא מגיבים לשום מכתב.

ישראל אייכלר: הוא צריך לפנות בעצמו.

ישראל אייכלר: בעצמו - - - קודם כל, אל תצעק עליי.

ישראל אייכלר: לא צועק עלייך.

ישראל אייכלר: אתם צועקים עליי.

ישראל אייכלר: תבינו את המצב, תבינו את המצב של הבן אדם.

ישראל אייכלר: בוא נסיים את השיחה.

ישראל אייכלר: שיהיה לך יום טוב.

ישראל אייכלר: או.קי.?

ישראל אייכלר: תסביר לו שהבקשה למעמד לא מאושרת, או.קי.

ישראל אייכלר: ?

ישראל אייכלר: אני לא מסביר שום דבר.

ישראל אייכלר: לא דיברתי עם הילד ואני לא מסביר לו שום דבר.

ישראל אייכלר: אין בעיה, אז אני אציין ששוחחתי עם האבא.

ישראל אייכלר: תודה.

ישראל אייכלר: יום טוב.

ישראל אייכלר: (סוף ההקלטה)

ישראל אייכלר: שיסביר לילד החולה סרטן שאגב נפטר אחרי כמה ימים, שמסירים לו את המעמד של בן ישיבה והבקשה של האב לא מתקבלת, כי היא לא יכולה לדבר אתו כי הוא בבית חולים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, היא יודעת שהוא בבית חולים אבל הבירוקרטיה, כמו שהיא אומרת "תסתכל בחוק", אני צריכה לדבר עם המלש"ב עצמו.

ישראל אייכלר: צריך לדבר עם המלש"ב עצמו ולא מקבלים מן האב.

ישראל אייכלר: זו מערכת בירוקרטית בלתי אפשרית.

ישראל אייכלר: אני אמנה עוד כמה בעיות מרכזיות שעליהן אנחנו מדברים.

ישראל אייכלר: מסמכי מלש"בים ששלחו בדואר רשום ל"מיטב" וקיבלו אישור קבלה לא התקבלו ב"מיטב".

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אדם יש לו אישור של דואר רשום, עכשיו היה לי טלפון ממישהו וגם אמרו לי את השם, שאחיינית שלו הגישה תצהיר שהיא בת דתית ולומדת בבית ספר דתי אז הם אמרו שהתצהיר לא הגיע, בדואר רשום.

ישראל אייכלר: היא חייבת להיכנס לראיון ובראיון שואלים שאלות לא מתאימות בדיוק, כדי לוודא שהיא דתית.

ישראל אייכלר: הבעיה המרכזית היא שלא מקבלים אישור של קבלה של מסמך.

ישראל אייכלר: אם אני היום נכנס לכל עירייה אז יש "התקבל", יש מושג כזה, חותמת, שהגשתי מסמך.

ישראל אייכלר: פה, לא מקבלים אישורים.

ישראל אייכלר: לוועדה הגיעו פניות של מלש"בים שקיבלו צו גיוס בדואר לאחר מועד ההתייצבות בגלל פעילות דואר ישראל וזו בעיה נוספת, שאפשר להגיד שהדואר אינו "הצבי" אלא "דואר הצב".

ישראל אייכלר: לשכות הגיוס לא מוכנות לקבל מסמכים באופן ידני ממלש"בים.

ישראל אייכלר: אנחנו נצטרך לקבל תשובות על השאלות האלו, כי זה מה שאומרים לנו.

ישראל אייכלר: הודעות על התייצבות חוזרת בלשכת גיוס תוך 48 שעות להשלמת פרטים טכניים.

ישראל אייכלר: בדרך כלל מגיעה הודעה טלפונית להורי המלש"ב "אם לא תגיעו תוך 48 שעות אז יהיה לכם צו מעצר".

ישראל אייכלר: וכשהוא רוצה לחזור למישהו אין לו טלפון של מישהו שהוא יוכל להגיע אליו.

ישראל אייכלר: מלש"ב במעמד "בן מהגרים", זה לא הרבה אבל יש הרבה כאלה, אינו מוסדר כראוי.

ישראל אייכלר: קיימת אי בהירות בנושא.

ישראל אייכלר: למשל, בן מהגרים שמגיע מגיל 17 ומעלה, יש לו אפשרות ארבע שנים ללמוד בלי צורך בגיוס אבל אם הוא מגיע בגיל 16.5 אז אין לו את זה.

ישראל אייכלר: בחוץ לארץ הם לא יודעים את זה.

ישראל אייכלר: לא יודעים את זה בשגרירויות בחוץ לארץ אז אומרים להם: זה בסדר, אם הוא בן מהגרים אז ארבע שנים וזה החוק.

ישראל אייכלר: לא אומרים לו שאם הוא מגיע יום לפני גיל 17 אז הוא לא מקבל את הזכאות של בן מהגרים ונשללת ממנו הזכות של בן מהגרים.

ישראל אייכלר: התשובות שנשלחות על ידי "מיטב" למלש"בים אינן מנומקות ואחת הבעיות היא עם אנשים שיש להם בעיות רפואיות ויש לנו במוסדות הרבה אנשים שמשולבים בקהילה, שהם אנשים חולים, אז כשרוצים להגיע עם ליווי של הורה או מבוגר, לא נותנים להיכנס.

ישראל אייכלר: הילד הוא חולה, הוא לפעמים בורח גם וזה כשמביאים תעודות רפואיות מבית חולים.

ישראל אייכלר: יש חוסר הסברה והבהרת זכויות של מלש"בים על רקע חרדי לגבי זכויותיהם.

ישראל אייכלר: יש פה פנייה שאני לא מבין אותה, אולי תסביר לי, מניעת יציאה של מלש"ביות חרדיות שסירבו להשתתף בהליכי מיון שונים.

<שלומית אבינח: אבנר פורת שם.

<אבנר פורת: כן.

ישראל אייכלר: אתה פה, אז תיכף אתה תסביר לנו את הנושא הזה.

ישראל אייכלר: יש לנו גם המלצות אבל על ההמלצות נדבר אחרי שנשמע את צחי.

ישראל אייכלר: קודם נשמע את אבנר פורת.

<אבנר פורת: אבנר פורת, ארגון "חותם".

ישראל אייכלר: מה זה "חותם"?

<אבנר פורת: "חותם" זה ארגון שמתעסק בעניינים ציבורים של זהות יהודית של המדינה ואחד הנושאים שאנחנו מתעסקים בו הוא נושא של גיוס בנות דתיות.

<אבנר פורת: יש הרבה.

<אבנר פורת: אנחנו מטפלים, בין השאר, גם בבנות מצהירות - - -

ישראל אייכלר: תרשה לי אולי להפסיק אותך כי אני רוצה להמחיש עוד עם הבנים, לפני שאני עובר לבנות.

ישראל אייכלר: מכתב אחד, צחי, בלי שם, כותב לנו מישהו, "בני", נקרא לו משה, לא כתוב פה משה, מספר זהות, "לומד בישיבה גדולה באשדוד, עדיין לא בן 18.

ישראל אייכלר: בחודש אב הוא התייצב בבאר שבע, כמו כל בחור, מילא את כל הניירות, היה בראיון וכדומה.

ישראל אייכלר: לאחר מכן הזמינו אותו עוד פעם והוא התייצב שוב בסביבות חודש כסלו ואז אמרו לו שצריך להשלים עוד פרטים.

ישראל אייכלר: בפועל בדקו לו משקל וגובה ושלחו אותו לשלום.

ישראל אייכלר: אתמול קיבלנו טלפון כי עליו להתייצב בתוך 48 שעות.

ישראל אייכלר: שאלנו: מה קרה?

ישראל אייכלר: עדיין לא השלים את הבדיקות הנדרשות.

ישראל אייכלר: אמרתי להם: כבר היו פעמיים, בין היתר גם לקחו משקל וגובה.

ישראל אייכלר: במחשב, הם ענו, לא מופיע ועליו להתייצב בבאר שבע תוך 48 שעות.

ישראל אייכלר: נסענו עוד פעם, בפעם השלישית לבאר שבע.

ישראל אייכלר: הגענו לבאר שבע, אמרו שעליו לעבור בדיקות רפואיות בכדי שיוכלו להעבירו למיון.

ישראל אייכלר: הוא ניסה להסביר שהוא כבר תלמיד ישיבה והציג אישור מהישיבה, ללא הועיל".

ישראל אייכלר: בשלב זה הוא התקשר מתוך לחץ ופחד שהולכים לגייס אותו, צלצל אל העוזר שלנו וכשקראו לו להיכנס לבדיקות רפואיות, אמרו לו: סליחה, זו הייתה טעות ופטרו אותו לשלום.

ישראל אייכלר: אגב, זה מקרה טוב, לא קרה שום דבר אבל למעשה, הוא אומר, טרטרו אותו שלש פעמים לבאר שבע בגלל טעות.

ישראל אייכלר: "אבקש בכל תוקף שיהיו הוראות ברורות ומוקפדות ויירשם במחשב כל ביקור".

ישראל אייכלר: העוזר שלי אמר לו: אל תצא משם עד שלא נותנים לך אישור בכתב שהיית.

ישראל אייכלר: וראה זה פלא, יש מסמך כזה, יש אישור כזה, אפשר לתת אותו לכל אחד, אבל הוא דרש את זה אז הוא קיבל את זה.

ישראל אייכלר: עוד פנייה אחת אבל כמעט אותו הסיפור, מישהו שכבר התייצב פעמיים והוא אומר: אין לי דרך להוכיח אבל הוא התייצב פעמיים.

ישראל אייכלר: גם הוא מבקש שיהיה לו אישור על התייצבות.

ישראל אייכלר: עכשיו, בבקשה, "חותם", אבנר פורת, בבקשה.

<אבנר פורת: בין שאר הפניות שפנו אלינו, עשרות רבות מאד של פניות, היו גם כמה עניינים בירוקרטים וטכניים שאת חלקם יושב ראש הוועדה הזכיר.

<אבנר פורת: מה שאני אבהיר הוא הנקודה הזאת שהיו יותר מפעם אחת מקרים של בנות שהגיעו ללשכת גיוס כי ההצהרה שלהן לא התקבלה וכול', והזמינו אותם לראיונות - - - אותם מקרים שרצו שהן יעשו צו ראשון והציגו להן את זה שאם הן לא יגיעו לצו ראשון אז צו מעצר, כמו שהרבה פעמים שולחים.

<אבנר פורת: והיו מקרים, לפחות מקרה אחד בבאר שבע ומקרה אחד בירושלים, שבנות הודיעו שהן לא מעוניינות לעשות את ההליך הזה ועד כמה שאני יודע, מי שלא עושה צו ראשון יכול להתגייס - - - אחר כך הודיעו להן שאם הן לא משתתפות בהליך וזה היה בבוקר, אז עד ארבע בצהרים הן נשארות בתוך הלשכה ולא יוצאות משם.

<אבנר פורת: הן כמובן לא יודעות מהן הזכויות שלהן אז כך הן עשו ונשארו עד סוף היום.

ישראל אייכלר: למה הן היו צריכות להישאר?

<אבנר פורת: כי הן לא הסכימו לעשות את ההליך של צו ראשון או משהו כזה, את אחד ההליכים שרצו שהן יעשו.

ישראל אייכלר: הן הצהירו שהן דתיות?

<אבנר פורת: הן הצהירו שהן דתיות, לא קיבלו את זה ורצו שהן יעשו צו ראשון.

<אבנר פורת: הן לא הסכימו ואמרו להן: אין בעיה, אתן לא עושות אז תישארו פה עד סוף היום וכך הן נשארו, לא נתנו להן לצאת החוצה.

ישראל אייכלר: אני לא מבין, אני יודע שהחוק אומר שאם היא מגישה תצהיר שהיא דתית אז היא מקבלת אוטומטית פטור.

<אבנר פורת: נכון אבל יש מקרים שהיום מקשים ב"מיטב", בלשכות, על בנות, בגלל כל מיני סיבות, מקום הלימודים שלהן או כל מיני סיבות אחרות שמערערים על הפטור ולא נותנים את הפטור.

ישראל אייכלר: במקרה שאתה מספר היה חשד שהיא מחללת שבת או משהו כזה?

<אבנר פורת: לא מחללת שבת, עד כמה שאני זוכר זה היה משהו יותר בתחום הצניעות, שהיא לא מספיק צנועה, או תמונות שלה באינטרנט שהיא העלתה, לא הכי צנועות ולא היה ערעור על חילול שבת או כשרות.

ישראל אייכלר: לא בגלל שהיא לא באה בזמן או משהו כזה.

<אבנר פורת: לא, לא, לא.

<אבנר פורת: ואז, כשהיא הגיעה לתהליך שדרשו ממנה לבוא לצו ראשון והיא לא הסכימה להשתתף ואיימו עליה בטלפון שאם היא לא תבוא אז ישלחו צו מעצר או משהו כזה, אז היא הגיעה ואז לא נתנו לה לצאת.

<אבנר פורת: היו עוד כמה דברים דומים כמו לקיחת פלאפון ודברים כאלה, הסתכלות בתוך הפלאפון וכל מיני דברים שאני חושב שהרבה מהם מסתכמים במשהו שראש הוועדה אמר, שהמלש"בים, בתור נערים ונערות בני 17 לא מודעים כמובן לכל הזכויות המשפטיות שלהם, מה מותר להם ומה לא, אם אפשר להושיב אותם פתאום לראיון בלי התראה או לא ואם אפשר להשאיר אותם סגורים, אם אפשר לקחת להם את הפלאפון או להסתכל, כל מיני דברים כאלה.

<אבנר פורת: והם באים, הצבא כמובן אומר, אז מבחינתם מה שאומרים עושים ולא מודעים למה שהם זכאים.

ישראל אייכלר: איציק, אנחנו מיצינו.

ישראל אייכלר: הוא מקבל את הפניות.

<איציק פיליפ: נעשה את זה בהדרגה, כדי שנוכל להקיף את הכול.

<קריאה: זה היה - - - בומבסטי, יושב ראש הוועדה.

ישראל אייכלר: כן, בהחלט.

ישראל אייכלר: הגשנו גם שאלות בכתב ולא קיבלנו תשובות עליהן, אולי תענה עליהן פה, אני אתן לך אותן, מהו הנוהל של הצבא לאישור התייצבות של מלש"בים?

<צחי רביבו: יש לי, אני אתייחס.

ישראל אייכלר: יש לך, יופי, אז בוא, בבקשה.

<צחי רביבו: קודם כל הייתי רוצה להתחיל מן ההקלטה ולמסור את תנחומנו למשפחה.

<צחי רביבו: אני אומר את זה בלב כבד, שמענו את ההקלטה היום.

<צחי רביבו: אני אומר את זה כי לנו זה אובדן חיי אדם וזו נפש יקרה.

<צחי רביבו: ואנחנו נלמד להפיק את הלקחים מן ההקלטה הזו.

<צחי רביבו: מפקד הלשכה התקשר לאבא, התנצל וגם יש פה דברים שאנחנו כארגון רציני, נלמד נפיק ונשפר.

<צחי רביבו: התגובה שלי הייתה כמו התגובה שלָך כששמעתי את הקלטה אז אנחנו, כמי שאמונים על מיטב האנשים במדינה והאזרחים, לא משנה מי הם ומה הם, אותה תגובה הייתה לנו.

<צחי רביבו: אני יכול להבטיח את זה בלב שלם.

<צחי רביבו: סיוון היום הייתה אתי, שמענו את ההקלטה, קודם כל תנחומינו.

<צחי רביבו: אני אתחיל מהאירוע הראשון, מצהירות הדת, ברשותך, ונתקדם לכל השאלות.

ישראל אייכלר: אתה יודע מה מדאיג אותי בהקלטה הזו?

ישראל אייכלר: אני לא חושד שאותה הגברת שדיברה שם, הייתה מודעת שמדובר בילד חולה כזה ויש לי תחושה שהבירוקרטיה היא כל כך אטומה שהיא לא שמה לב למכתבים שם שהוא כותב ומביא מסמכים שהוא חולה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אם היא הייתה יודעת קודם מה שהיא ידעה אחר כך, בטוח שהיא לא הייתה מדברת כך, נכון?

<צחי רביבו: כן ואדוני היושב ראש, אני יכול להגיד לך שיש לנו מקרים חריגים כאלה שמגיעים ויש פה היבט של שיקול דעת, לעצור רגע, להרים את זה לשיקול דעת של רמה ממונָה והנושא מקבל את המענה.

<צחי רביבו: יש פה מקרה מאד חריג שהמושג אונקולוגיה לא מוכר לבן אדם שמדבר.

<צחי רביבו: לי ולכל מפקד שקצת עבר, מבין שיש פה אירוע חריג, רגע להקפיא את הטיפול ולהעביר אותו לציר אחר.

<צחי רביבו: עברנו על כל המקרה היום והיה מקום, בהחלט, לטפל בזה אחרת.

<שלומית אבינח: יש נושא של הפקת לקחים.

ישראל אייכלר: זה מה שהוא אמר.

<צחי רביבו: בהחלט, אמרתי, היו מקרים כאלה שהגיעו והטיפול, אני לא אנקוט פה בדוגמאות, זו לא המהות אבל - - -

<שלומית אבינח: אני רואה, עניין של מונחים רפואיים, השאלה היא אם חייל או מי שעונה, אם יש איזה - - -

<צחי רביבו: לא.

<צחי רביבו: אני אסביר, תני לי לעזור לך.

<שלומית אבינח: תסלח לי שאני מתפרצת לדבריך אבל היו לנו דיונים, כל העניין של הדרגות במשרד הכלכלה, עשינו המון דיונים על זה ובהתחלה אנשים היו מדברים והישיבות האלו, זה ענין של הפקת לקחים, מונחים רפואיים או כל מיני דברים, כי אלה חיילים - - -

<צחי רביבו: אני מעדיף לא להיכנס למקרה אבל אם תרצי במשפט.

<שלומית אבינח: הפקת לקחים.

<צחי רביבו: אסביר במשפט.

<צחי רביבו: בין המסמך הראשוני אל מול מה שהועבר בנקודת זמן מסוימת, שברגע שזה הגיע לגורם, זה הועבר לרופא, לא היה פה יותר המשך הליך.

<צחי רביבו: אני מבקש לא לפרט מטעם צנעת המשפחה.

ישראל אייכלר: ברור.

ישראל אייכלר: לא ציינו את המשפחה ולא את השם.

<צחי רביבו: חד וחלק, אני רוצה להביע את תנחומינו ואנחנו ניקח את האירוע הזה בצורה הכי רצינית.

<צחי רביבו: נראה לי שהדברים פה מדברים בעד עצמם.

<צחי רביבו: אני הייתי רוצה רגע לגעת בסוגיית מצהירות הדת.

ישראל אייכלר: להתחיל מהסוף?

<צחי רביבו: אני רשמתי לי.

ישראל אייכלר: זכותך, זכות הדיבור שלך.

<צחי רביבו: ראשית, אדוני, לגבי לחטט בטלפונים, אין לאף אחד זכות במדינה לחטט בטלפון של אחר.

<צחי רביבו: אני אשמח אם תביא את אותו בן אדם פה לוועדה סגורה, כי המקרה שנאמר לא קורה בצה"ל.

<צחי רביבו: אין לאף חייל בצה"ל אפשרות לחטט בטלפון של אחר, של מועמד לשרות בטחון.

<צחי רביבו: אני מרים, בבקשה אליך, אותה מלש"בית שתבוא לפה, תיתן את עדותה, אני מבטיח לך, זה יטופל אבל לא נראה לי שנמצא את בעל התפקיד.

<צחי רביבו: אין דבר כזה, אין הנחיה כזאת, לא בודקים טלפון של אף אחד.

<צחי רביבו: זה קודם כל לגבי האמירה הזאת.

<צחי רביבו: עכשיו ברשות

<צחי רביבו: כם, קצת נתונים.

<צחי רביבו: כמה מצהירות דת יש, בסיכום שנת עבודה 2017 יש מעל 17,000 מצהירות דת.

<צחי רביבו: גם אם ניקח את כל הדוגמאות ונשב פה במקום סגור, אל מול 17,000 מצהירות דת שכל ההצהרות שלהן מגיעות, על פי החוק דרך אגב, או בדואר רשום או שהמועמדת לשרות מגיעה פיזית וזה החוק, אנחנו בעבר עשינו הגמשה והקלה שלצורך העניין ניתָּן שיבוא נציג עם כל ההצהרות דת ללשכות וזה עובד, בדקנו מספר נשים רלבנטי ונתנו לזה את המענה.

<צחי רביבו: קיצרנו בפני הבת את התהליך.

ישראל אייכלר: כבר ארבעים שנה את ההסדר הזה של קבוצות.

<צחי רביבו: מוסד יכול - - - עוד פעם, יש את החוק וניסינו להקל עוד יותר, אפשר לבדוק את הדבר הזה.

<אבנר פורת: צחי, לגבי המשפט שאמרת.

ישראל אייכלר: תן לו להשלים.

ישראל אייכלר: אני מבטיח לך, אחרי שהוא יגמור.

<אבנר פורת: רק רציתי לשאול, כדי למסור פיזית, היא צריכה להיכנס פנימה.

<אבנר פורת: היא יכולה למסור בשער?

<צחי רביבו: היא צריכה להיכנס פנימה, שלום, אני כך וכך, הנה תעודת הזהות שלי, זה המוסד שבו אני לומדת, זה תצהיר הדת שלי.

<צחי רביבו: היא מגיעה לגורם ואני יכול להבטיח לך שהיו מקרים כאלה.

<צחי רביבו: ברור שכצה"ל עדיף לראות את הבן אדם פיזית אבל יש אורח חיים שהוא עונה על הצהרות החוק ויש תצהיר ולנו אין צורך מהותי בדבר הזה.

<צחי רביבו: אלה ההיקפים וזה התהליך היום.

<צחי רביבו: אנחנו הולכים לתהליך של תיקון בתקנות, למי שמכיר או לא, אנחנו הולכים להנגיש את זה עוד יותר וזה להעביר את זה באמצעות הרשת הדיגיטלית.

<צחי רביבו: קרי, באינטרנט או באתר שלנו.

<צחי רביבו: זאת אומרת שמלש"בית דתיה שלומדת, לא צריכה אפילו להגיע פיזית, היא יכולה לשלוח את התצהיר מצולם, זה חלק מהתיקון שאנחנו עושים, אפשר לבדוק את זה, זה כבר תהליך של חצי שנה ולצורך העניין גם תקבל היזון חוזר דרך הטלפון.

<צחי רביבו: נראית לי הגמשה מאד משמעותית של קבלת הפטור.

<צחי רביבו: לגבי ענין הבדיקות, אני יכול להסביר בקצרה.

<צחי רביבו: יש תהליך בדיקה - - -

ישראל אייכלר: אתם לא מפסיקים עם הפקסים והדואר, כי יש הרבה דתיות שאין להן אימייל.

<צחי רביבו: יש דואר רשום, הגשה פיזית, זה מצב שהקמנו, זה לא לפי החוק, זה לשיקול דעתנו.

ישראל אייכלר: במייל גם?

<צחי רביבו: תהיה אפשרות באפליקציה לשלוח את זה און ליין עם קבלת אישור.

<צחי רביבו: אנחנו עובדים על הדבר הזה.

<שלומית אבינח: לטלפונים כשרים גם יהיה מענה?

ישראל אייכלר: בטלפון.

ישראל אייכלר: אפשר להודיע לה בטלפון?

<צחי רביבו: התצהיר צריך להיות מקורי.

<צחי רביבו: אפשר לבדוק את החוק, זה החוק.

ישראל אייכלר: היא יכולה לשלוח דואר רשום ולקבל בטלפון הודעה שזה נתקבל.

<צחי רביבו: נכון.

<צחי רביבו: היא יכולה להתקשר למוקד המידע שלנו ולשאול האם התצהיר שלי הגיע או איפה זה נמצא, יש סטטוס לדבר הזה.

ישראל אייכלר: יתנו לה אישור?

<צחי רביבו: יתנו לה אישור אם זה הגיע או לא הגיע, אם נפתחה לה הבקשה או שזה לא הגיע.

<צחי רביבו: אם היא אמורה לקבל פטור היא תקבל פטור ואז את ההודעה על הפטור וכו'.

ישראל אייכלר: הבנתי.

ישראל אייכלר: גם בטלפון יהיה אפשר?

<צחי רביבו: לקבל את הסטטוס.

ישראל אייכלר: כתשובה, ודאי, ההגשה היא בדואר או במוסד.

<צחי רביבו: גם לבדוק.

<צחי רביבו: לגבי הפיתוח הפיזי, כמו שאמרתי, אפליקציה, אנחנו מחפשים להנגיש את הדבר הזה עוד יותר.

<צחי רביבו: לגבי תהליך הבדיקות, אפשר לבדוק.

<צחי רביבו: ראשית, היה בג"ץ בנושא הזה, שכן מצפה מצה"ל לבדוק את האמיתות של הדברים האלה.

ישראל אייכלר: היה מקרה אחד, כליפא?

<צחי רביבו: היו שני מקרים, כן, קול וכליפא.

ישראל אייכלר: היה שקר גלוי.

<צחי רביבו: אני לא נכנס - - -

ישראל אייכלר: זה מה שבג"ץ אמר.

<צחי רביבו: כן, סיכם בג"ץ שצה"ל כן צריך לבצע את הבדיקות וכן חייב אותן בגיוס.

<צחי רביבו: אנחנו בוועדה אחרת, בחוץ ובטחון, מחפשים את התהליך של ביטול הפטור למי שדיווח במרמה.

<צחי רביבו: זאת אומרת, יש מקרים שמלש"בית מצהירה על אורח חיים אבל הוא נוח להצהרה וחודש אחרי קבלת התצהיר אורח החיים משתנה.

<צחי רביבו: אצל בנים זה לא כך ואצל בנות זה כן כך.

<צחי רביבו: בנושא הזה גם צריך להגיד, אפשר לבדוק את הנתונים עצמם, צה"ל בכל התהליך הזה מקיים תהליך בדיקה מאד מעמיק ושׂם פה עמידה בתשתית ראייתית מאד גבוהה.

<צחי רביבו: אנחנו לא מגיעים למקרים שיש בהם ספק וניתן לבדוק את זה, חד משמעית.

<קריאה: לפטור?

<צחי רביבו: כן.

<צחי רביבו: גם כשאנחנו מחליטים לחייב מישהי בגיוס אנחנו יודעים להתמודד עם כל הטענות באופן הכי ענייני ועם תשתית ראייתית.

<צחי רביבו: אפשר לבדוק את הדברים האלה.

<אבנר פורת: ואומרים לה: בגלל - - -

<צחי רביבו: אתה מוזמן לבדוק.

ישראל אייכלר: אבנר, אני מבקש לתת את רשות הדיבור.

ישראל אייכלר: אפילו אני רציתי להגיד משהו ואנצל את פסק הזמן כדי להגיד משהו מהשקפתי.

ישראל אייכלר: אני טוען וזה לא מחייב אתכם בכלל, אני אומר את זה לצורך הפרוטוקול כוועדת צבור.

ישראל אייכלר: אני באופן עקרוני חושב שגיוס בנות חובה יש רק בצפון קוריאה ובישראל ולכן, בת שלא רוצה להתגייס לא צריכה להתגייס וזו השקפתי האישית.

ישראל אייכלר: החוק הבסיסי לא מאפשר לצה"ל, לפוקד, בדקתי את זה, לקבוע לבחורה אם היא דתית או לא.

ישראל אייכלר: החוק אומר שאם היא מצהירה שהיא דתית ואם הצבא יודע שהיא לא דתית אז עם הצהרת שקר הוא יכול לגשת לבית המשפט על הצהרת שקר ואם בית המשפט קבע שזו הצהרת שקר אז זה מבוטל, עד שהגיע הבג"ץ של כליפא.

ישראל אייכלר: מאיפה אני יודע את זה, כי הבג"ץ חרג פה מן החוק שהיה קיים משך ארבעים שנה.

ישראל אייכלר: בג"ץ אמר: רגע, רגע, אם אתה יודע במודע שזו באמת מחללת שבת ויש הוכחות, אז הפוקד יכול לבטל את הפטור, זה הבסיס שאתה מדבר עליו.

<צחי רביבו: נכון.

<צחי רביבו: זה לגבי סוגיית מצהירות הדת.

<צחי רביבו: אם יש עוד סוגיות אני אשמח לענות על מצהירות הדת, אם לא אני רוצה להתקדם.

ישראל אייכלר: על מצהירות הדת עוד נקודה אחת.

ישראל אייכלר: שמעתי שיש מצהירות דת שהן באמת דתיות אבל הן לא הגישו את זה דרך המוסד או שהדואר הרשום לא הגיע אז מזמינים אותה, מכניסים אותה לראיון ובראיון מדברים אתה על דברים שבחורה דתית באמת לא יודעת לעתים.

<צחי רביבו: אז ראשית אני אסביר - - -

ישראל אייכלר: צריך לאפשר להגיש את המסמכים כמו שאתה אמרת קודם, זה בדיוק טוב ואני רוצה שזה יבוצע, שהיא מגישה את התצהיר והולכת הביתה.

<צחי רביבו: ברשותך, בוא נגע בראיון דת שמדברים עליו כאילו שזה בוחן.

ישראל אייכלר: שאלו אותה אם "שמונה עשרה" היא תשע עשרה ברכות או שמונה עשרה ברכות.

ישראל אייכלר: רוב בחורי הישיבות לא יודעים לענות.

ישראל אייכלר: אבי יידע לענות לך.

<צחי רביבו: ראשית, אנחנו מקבלים את השם של המוסד ממשרד החינוך ומשלימים את המידע.

<צחי רביבו: גם פה ניתן להרים את הכפפה על ידי משרד החינוך שיוודא את הרשימה - - - של המוסדות.

<צחי רביבו: אנחנו כצבא רוצים את כל המידע, כל המידע שאפשר לקבל.

<צחי רביבו: כשיש לי מוסד אני יודע מי עומד מולי - - - אני לא רוצה לזמן בן אדם סתם, במיוחד לא מועמד לשרות בטחון.

<צחי רביבו: שנית, יש את תהליך תצהיר הדת שהן מגישות עד 90 יום.

<צחי רביבו: ברגע שאנחנו מזהים הלימה בין המוסד לתצהיר, קרי, אין לנו באמת דילמה מהותית.

<צחי רביבו: ברגע שאותה מועמדת לשרות בטחון לומדת במוסד חילוני הדבר מחייב אותנו לבצע בדיקות בסיסיות.

<צחי רביבו: אם היא יכולה ללמוד בבית הספר ולצאת לטיול שנתי, אני לא יודע מה אדוני חושב אבל זה מחייב אותי כפוקד בצה"ל, לבצע מספר בדיקות, כמו לקרוא למועמדת ולשאול אותה מספר שאלות מסוימות שיתנו לי את הרקע.

<צחי רביבו: ייתכן שהיא בהחלט עונה על ההגדרה ולראייה ניתן לבדוק שיש בנות ממוסד חילוני שמקבלות פטור.

<צחי רביבו: לא דוגמה אחת ולא שתיים, יש הרבה דוגמאות כאלו.

<צחי רביבו: אני יכול להביא לך את הדוגמאות ואני יכול להראות לך גם דוגמאות שיצאו למשרדי חקירות וקיבלנו את התשובה שאכן כך הדברים ופטרנו.

<צחי רביבו: זה לא העניין, כל דבר אנחנו בודקים לגופו.

<צחי רביבו: ולכן, יסכים אתי אדוני היושב ראש, שאם אורח חיים מסוים מגיע מרקע מסוים ואנחנו מזהים את התצהיר פלוס המוסד הרלבנטי ללמודים, אנחנו מקבלים את הדברים בלי העמקה יתרה.

<צחי רביבו: כשזה מגיע ממקומות שונים יש לנו פה מחויבות לבדוק את הדבר הזה.

ישראל אייכלר: יש בחורות שלא לומדות בכלל במוסד.

ישראל אייכלר: אתה הבאת שני צדדים, בית ספר כזה ובית ספר כזה, אבל יש כאלו שכבר יצאו לעבודה.

<צחי רביבו: אני לא יודע את זה, אני אקרא לה כנראה ואני אבדוק אתה.

<צחי רביבו: זה חלק מתהליך הבדיקה.

<צחי רביבו: אני לא יודע לדעת את זה.

<צחי רביבו: אני מחויב לקיים בדיקה - - -

ישראל אייכלר: לא, לא כל מי שלא לומדת בבית ספר דתי חייבת בדיקה, אפילו לא לפי בג"ץ.

<צחי רביבו: לא אמרתי שכל אחת - - -

ישראל אייכלר: הבחורה עובדת, היא מגישה תצהיר שהיא דתיה, ההנחה הבסיסית היא שהיא דתיה, אלא אם כן מתברר אחרת, שהיא מחללת שבת למשל, כי לגבי צניעות - - -

<צחי רביבו: האם מוסד הלימודים לא רלבנטי בתהליך בגיל הזה, גיל שש עשרה וחצי?

ישראל אייכלר: אמרת נכון, אם היא לומדת בבית ספר חילוני אבל אם היא לא לומדת בכלל בבית ספר, היא עובדת.

<אבי אבוחצירא: תלוי איפה היא למדה.

<צחי רביבו: צריך לקרוא לה, לעשות בדיקה.

<אבי אבוחצירא: שואלים אותה איפה היא למדה.

<אבי אבוחצירא: אם רואים שהיא אומרת שהיא לומדת ב"בית יעקב" אז מבינים את החיבור.

ישראל אייכלר: כן, יש כאלו שנמצאים אפילו בחוץ לארץ.

<צחי רביבו: תיכף ניגע גם בחוץ לארץ.

<צחי רביבו: רשמתי.

ישראל אייכלר: בוא, בוא נעבור לפי הסדר.

ישראל אייכלר: העניין של הבנות יהיה ברור, מה שאמרת הוא ברור, שלא יהיו שום אי הבנות.

ישראל אייכלר: כותבת לי פה המנהלת שאולי צריכים אנשים שהם בעלי סמכות ומידע יותר גדולים עם דרגות יותר גבוהות מאשר מוקדן שלא יודע לענות תשובות.

<צחי רביבו: לגבי מה, לגבי מצהירות דת?

<שלומית אבינח: כל העניין של הפנייה אל המוקד שלכם.

<שלומית אבינח: שוב, אני אומרת, גם קראתי את הדוח, הכנתי את החומר, יש עניין שחייל אומר כך, זה אומר כך, כלומר, אין תיעוד של הדברים שנאמרים לזה שמתקשר, לאו דווקא בנושא דת, יש 43 מוקדנים, כלומר, כל המוקדנים שעונים - - -

ישראל אייכלר: שיהיה מישהו שאחראי עליהם, שאפשר יהיה לפנות אליו.

<שלומית אבינח: שוב, אני מכירה את זה מנושא אחר.

<שלומית אבינח: אנחנו - - - פחות ממה שיש, עקביות במענה, יש תיעוד של כל מה שהאזרח נענה מהמוקד.

<שלומית אבינח: ואני לא יודעת כמה זה קיים.

<צחי רביבו: אני מזמין אתכם למוקד של "מיטב" בכל יום שתרצו.

<שלומית אבינח: אולי נעשה סיור.

ישראל אייכלר: זה מוקלט בטח, לא?

<צחי רביבו: מוקלט.

<צחי רביבו: כולל מה שאמרתְ על ההיסטוריה, מתי שאת רוצה, אם את רוצה אפשר גם להתקשר עכשיו ונראה תוך כמה זמן עונים - - -

<שלומית אבינח: לא, לא ענין של - - -

<צחי רביבו: את תראי את ההיסטוריה של אותו פונה - - -

<שלומית אבינח: המיומנות והמקצועיות של המענים.

<צחי רביבו: אז אני אומר, תבואי ותסתכלי על ההיסטוריה של הפונה, את תראי את טווח הסקאלה של השאלות שהם נדרשים לענות עליהן, מיום סיירות, דרך קורס טיס, דרך צו ראשון - - -

<שלומית אבינח: לא, לא על זה אני מדברת.

<צחי רביבו: אני אגע בכל - - -

<שלומית אבינח: לא הסברתי את עצמי.

<שלומית אבינח: אני אומרת, למשל, חסר מסמך.

<שלומית אבינח: מלש"ב שחסר לו מסמך, הוא התקשר ואמר: העברתי את המסמך.

<שלומית אבינח: דוגמה, כן?

<שלומית אבינח: לצורך העניין.

<שלומית אבינח: החייל ראה: כן, הגיע, הכול בסדר.

<שלומית אבינח: אחרי הפנייה הזאת מבקשים ממנו עוד פעם את המסמך, מסמך או אישור - - -

<צחי רביבו: בואי נגע בחלק של המוקד.

<צחי רביבו: תכננתי לשמור את זה לאחר מכן אבל אני אגע בזה כבר עכשיו.

<צחי רביבו: המוקד שלנו עבר שדרוג מאד משמעותי ב-2017.

<צחי רביבו: חלק בגלל ההוראות של המבקר, חלק בזכות טכנולוגיה שהצבא התקדם אתה.

<צחי רביבו: המוקד למעשה, אמנם נשאר על אותו היקף תקינה של בנות או בנים שעונים לטלפון, מה שנקרא מוקדן, אבל עם זאת, הוא שידרג את כל קווי הטלפוניה ואת ההמתנה.

<צחי רביבו: קרי, אם בעבר 120 שיחות היו יכולות להיכנס בנקודת זמן, הוא הכפיל את הדבר הזה.

<צחי רביבו: הוא יכול לקבל יותר שיחות וזה אומר שלא מנתקים אותך בהמתנה.

<צחי רביבו: זה ראשית.

ישראל אייכלר: מה זאת אומרת?

ישראל אייכלר: יש 43 מוקדים, איך זה 120?

<צחי רביבו: כששיחה נכנסת היא מתחילה תהליך של ניתוב - - - הכפלת את כמות הקווים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת ש-43 מטפלים ב-120.

<צחי רביבו: כן, מטפלים היום אפילו ביותר כי יש לך גם יכולת שהוא ימתין ולקלוט עוד שיחה אם אתה נדרש לעשות בירור.

<צחי רביבו: לצורך העניין, אני תלמיד ישיבה, התקשרתי ואני רוצה תשובה מאד ספציפית שמכיר אותה רק ראש מדור בני הישיבות, בסדר?

<צחי רביבו: בנושא התקנות שתוקננו לא מזמן, בהתראה של שבועיים, אז הוא יכול להמתין על הקו, מופנית שאילתה למדור הרלבנטי, הוא ימתין על הקו ויקבל תשובה בחזרה.

<צחי רביבו: ראשית, שיפרנו מאד את זמן ההמתנה, אפשר לבדוק את זה בכל נקודת זמן, זה קודם כל הבסיס.

<שלומית אבינח: החייל מחויב לרשום את התיעוד?

<צחי רביבו: בוודאי, אני אמרתי, קודם כל, מזמין אותך לביקור מתי שתרצי.

<שלומית אבינח: יללה, בוא נעשה סיור.

<צחי רביבו: אני חושב שזה חלק מן העניין, כי לבוא ולשים פה - - -

ישראל אייכלר: אני מקווה שהדברים יסתדרו, שאני לא אצטרך לעסוק בזה, אני לא ועדת חוץ ובטחון, אני ועדת פניות צבור.

<צחי רביבו: אני כן מזמין אותך, אדוני.

<שלומית אבינח: הפניות מגיעות אלינו.

<צחי רביבו: שנית, אנחנו מטפלים ביום במעל 7,000 שיחות טלפון.

<צחי רביבו: למרות שהגדלנו את כל הפלטפורמות אתן אנחנו יוצרים קשר עם כלל האוכלוסייה, גם בפייסבוק, גם ברשת דיגיטלית באתר "מתגייסים", גם בטלפון שלנו וגם כשרצינו לבטל את הפקס בשביל להתקדם רק למיילים, החזרנו את הפקס לאור צורך של חלק מן האוכלוסיות.

<צחי רביבו: אנחנו עובדים בכל הפלטפורמות.

<צחי רביבו: זה נושא מאד משמעותי.

<צחי רביבו: לא כל משרד ממשלתי עובד בכל הפלטפורמות, או מוסד ממשלתי.

ישראל אייכלר: יש לי שאלה טכנית.

ישראל אייכלר: במקום לתת לאדם להתייבש על הקו, אם יש לך 120 אנשים ו-43 מוקדנים, ואם אתה רוצה לוודא משהו - - -

<צחי רביבו: למה אתה אומר שהוא מתייבש על הקו?

ישראל אייכלר: כי היא צריכה לברר את השאלה שלו במחשב.

<צחי רביבו: במקרה שיש בעיה אבל בוא תסתכל, תחייג - - -

ישראל אייכלר: רגע, אבל למה לא להגיד לו: אדוני, אנחנו חוזרים אליך תוך עשרים דקות, רבע שעה וחוזרים אליו?

<צחי רביבו: גם זה קורה.

ישראל אייכלר: הרבה יותר פשוט.

<צחי רביבו: יש לנו גם אפשרות שיחזרו אליך בלי שתמתין בתור.

ישראל אייכלר: אז זהו, זה הרבה יותר לעניין.

<קריאה: שואלים אותך אם אתה רוצה להמתין.

<צחי רביבו: אם לא, אם יש נושא פתוח - - -

ישראל אייכלר: זהו, כי אמרת שהם בודקים את זה.

<צחי רביבו: עוד פעם, יש תשובות נקודתיות, אני רוצה לטוס לחו"ל מחר בבוקר, מה זה אומר?

<צחי רביבו: זו בדיקה של בדיוק שניה אם צריך לבדוק, כי תוקננו תקנות לפני שבוע.

<צחי רביבו: זה גם קרה.

ישראל אייכלר: כן?

<צחי רביבו: כן, למשל, דוגמה.

<צחי רביבו: המוקד מטפל בלמעלה 7,000 פניות, אנחנו בכל הפלטפורמות.

<צחי רביבו: אנחנו גם עובדים עם חבר'ה דוברי אנגלית בחוץ לארץ ולשאלתךָ על "בני מהגרים" וכל השאילתות של חוץ לארץ, אז העיד על זה פה אבי, הוצאנו ריענון עכשיו, בסוף 17', לכל הקונסוליות בעולם, מה זה מעמד בן מהגרים, מה זה תלמיד ישיבה, איך עוברים בין מעמד למעמד וגם הפצנו את זה לוועד שיודע להעביר את זה לכל הישיבות.

<צחי רביבו: זה גם מופץ באתר האינטרנט שלנו.

<צחי רביבו: בבדיקה קטנה, באמת, מאד פשוטה, ניתן לראות כמה זמן מותר להיות בחוץ לארץ, איך אתה עובר ממעמד למעמד וגם אדוני, אם יש לך מישהו שיש לו אזרחות ישראלית והוא מחליט לבוא למדינה, יש כללי שהייה במדינה - - -

ישראל אייכלר: כן, אבל הוא צריך לדעת את זה.

<צחי רביבו: צריך לבדוק את זה.

ישראל אייכלר: אם מודיעים לו למשל: תדע לך, "בן מהגרים" מסתיים, אז הוא יודע, אם הוא רוצה לצאת או רוצה להמשיך.

<צחי רביבו: בדיקה שהיא מאד פשוטה, מאד מאוד פשוטה וזה הופץ.

<צחי רביבו: אני אשמח גם להראות לך את מה שהפצנו, בדיקה מאד מאוד בסיסית.

ישראל אייכלר: יופי.

<צחי רביבו: ואתה מסכים אתי שמי שמגיע למדינה ויש לו דרכון כפול יש - - -

ישראל אייכלר: בכל מדינה יש כללים אבל צריך שהכללים יהיו ברורים מראש, לא שאנשים ייקלעו למצב שהם יחשבו שהם "בן מהגרים" והם לא.

<צחי רביבו: אנחנו אומרים - - - מאד, רק כדי לסיים את המוקד, על סוגיית האפליקציה שברגע שהעברת מסמכים, קרי, להעביר מסמך זה כמו לצלם ולסרוק במקום, כמו בווטסאפ למי שמכיר, כך זה אמור לעבוד באפליקציה למסמכים והדבר הזה ייתן לך גם היזון חוזר אם המסמך הגיע תקין או לא תקין ואז יתחיל הטיפול.

<צחי רביבו: זה משהו שאנחנו עובדים עליו עכשיו.

ישראל אייכלר: מה אתה עושה עם אלה שאין להם אפליקציות, למה אי אפשר במייל?

<צחי רביבו: מי שאין לו אפליקציה יכול להתקשר למוקד, לפקסס או ללכת לעמדת מייל רגילה.

<שלומית אבינח: יש דרכים - - -

ישראל אייכלר: ודאי אבל צריכה להיות תשובה אוטומטית "נתקבל", אתה מבין?

ישראל אייכלר: כמו שיש בכל משרד ממשלתי.

<צחי רביבו: אני מבין אבל הסברתי, 7,000 פניות ביום.

ישראל אייכלר: "נתקבל" – אצלי במשרד אוטומטית.

ישראל אייכלר: ברגע שהוא התקבל הוא מקבל תשובה "התקבל".

ישראל אייכלר: גם אצלךְ, נכון, בוועדה לפניות הציבור?

<קריאה: זה במכשיר הפקס שלכם, בשנייה שזה עובר.

<שלומית אבינח: מוזן אוטומטית.

<שלומית אבינח: אתה מזין את הפקס, שכל מה שנתקבל נתקבל.

<שלומית אבינח: חובת ההוכחה - - -

ישראל אייכלר: בוועדה לפניות הצבור, אדם שולח פנייה, מקבל אוטומטית הודעה.

<שלומית אבינח: חובת ההוכחה שזה נשלח.

<שלומית אבינח: ברגע שהפקס הגיע הוא התקבל.

<צחי רביבו: אצלנו בפקס, אפשר גם להתקשר למוקד.

<צחי רביבו: שלום, שלחתי פקס, האם הגיע?

<צחי רביבו: הפקס הגיע ומנותב למערכת.

<צחי רביבו: בודקים.

ישראל אייכלר: ועונים לו?

<צחי רביבו: ודאי.

<צחי רביבו: זו הבדיקה בטלפון.

<צחי רביבו: כל שיחה כזו מוקלטת אז הוא יכול להוכיח שהוא דיבר עם המוקד בחו"ל.

<צחי רביבו: לגבי "תורתו אמנותו", מה שנגעת בו - - -

ישראל אייכלר: רגע, בוא נסיים עם ה"בן מהגרים".

ישראל אייכלר: שואלת המנהלת וזה נכון, נדמה לי שגיל הגיוס שאדם חייב הוא מגיל 16, נכון?

<צחי רביבו: אני אסביר.

ישראל אייכלר: למה כשהוא חוזר מחוץ לארץ אז מתחילים רק בגיל 17?

ישראל אייכלר: אם חזר בגיל שש עשרה וחצי, בתחילת שנת הלימודים אז הוא כבר לא יכול.

<צחי רביבו: אני החלטתי להגר מן המדינה, אני אזרח ישראלי, מותר לי לעזוב את המדינה - - -

<שלומית אבינח: ההורים שלי.

<צחי רביבו: ההורים שלי, אני החלטתי, יש את כל המקרים, שאתה לא יודע מה עומד מאחוריך.

<צחי רביבו: מה שאמרתי - - - אני החלטתי לעזוב לסבא וסבתא.

<צחי רביבו: ההורים נשארו בארץ וזה חלק מהמבחנים שבודקים.

<צחי רביבו: אני אשאל שאלה, אם ההורים נשארו בארץ אז הוא, לצורך העניין, לאן הוא עזב בדיוק, ללמוד בישיבה בחוץ לארץ?

<צחי רביבו: המדינה לא הכירה בישיבה בחוץ לארץ.

<צחי רביבו: אם הוריו פה והוא החליט לעזוב לסבא וסבתא כי הדברים לא הסתדרו, זה חלק מהבדיקות המאוד מורכבות ש"מיטב" עושה בשביל לוודא.

<צחי רביבו: לצורך העניין, משפחתי ואני החלטנו לעזוב בגיל שש עשרה, בנקודת הזמן של הוצאת תעודת הזהות, גיל שש עשרה.

<צחי רביבו: המבחן אומר שאם עזבת לפני גיל שש עשרה, אתה לא חייב בשרות, אתה מוגדר במעמד "בן מהגרים".

<צחי רביבו: אתה מגיע לחוץ לארץ, ניגש לאחת הקונסוליות, בין אם זה במייל ובין אם זה פיזית, מבקש מעמד "בן מהגרים".

<צחי רביבו: מקבל לצורך העניין את כל מה שאתה זכאי לו.

<צחי רביבו: אתה זכאי למעמד "בן מהגרים", קרי, אתה לא חייב בגיוס לצבא, מותר לך לבוא לארץ לבקר 120 יום בכל שנה קלנדרית, מותר לך לבצע "שנת שהייה" מתי שאתה רוצה, שנה מלאה.

<צחי רביבו: כל הטווח הזה הוא מגיל 16 עד גיל 24.

<צחי רביבו: החלטת לשהות יותר לטובת משהו חריג – נדרש להגיש בקשה חריגה ולהסביר.

ישראל אייכלר: אז למה בגיל 17, כשהוא חוזר, למה אם חוזר בגיל שש עשרה וחצי אתם לא מכירים בו כ"בן מהגרים"?

<צחי רביבו: כי הוא רק התחיל תהליך הגירה.

ישראל אייכלר: לא, כבר גר שם ונולד כבר באמריקה.

ישראל אייכלר: גדל באמריקה, הוא בא ללמוד בישיבה - - -

<צחי רביבו: גדל באמריקה והחליט לבוא לישראל ללמוד אז - - -

ישראל אייכלר: אם הוא בא ללמוד בתחילת שנת הלימודים לפני גיל 17 אז אין לו זכות של "בן מהגרים".

<צחי רביבו: לא, אז אני אסביר.

<צחי רביבו: הוא מבקש לבוא לארץ, ללמוד במעמד תלמיד ישיבה למספר שנים שהוא מבקש, זה יכול להיות בין שנה לשלש שנים, במקרים חריגים גם ארבע שנים אבל בתום הארבע שנים האלה הוא מחויב לצאת מהמדינה, למה?

ישראל אייכלר: זה ברור אבל אני שואל על ההתחלה.

<צחי רביבו: הוא יכול לבקש מלכתחילה מעמד תלמיד ישיבה.

ישראל אייכלר: בגיל שש עשרה?

<צחי רביבו: כן, בוודאי.

<שלומית אבינח: זו התשובה - - -

ישראל אייכלר: יש לנו פה תשובה.

<שלומית אבינח: זה מנציב קבילות חיילים.

ישראל אייכלר: אגב, כשאני שולח למשרד הביטחון דרך - - - אני מקבל תשובות אחרי שההוא כבר הלבינו שערותיו ופה דווקא קיבלנו מהצבא - - -

<שלומית אבינח: הפונה העביר.

ישראל אייכלר: קיבלנו כך.

ישראל אייכלר: "'בן מהגרים' מוקנה למי שמקיים אחד משני התנאים וכו'" כמו שאתה אמרת, אז מה את מראה לי פה?

<שלומית אבינח: מה שהוא אמר שאם זה גיל שבע עשרה, הנה.

ישראל אייכלר: "אם מגיל 17" אבל למה מגיל 17?

ישראל אייכלר: תראה מה שהוא כותב.

ישראל אייכלר: "הואיל והגעת לישראל בגיל שש עשרה ושבעה חודשים, צה"ל הודיע כי לא ניתן להחיל עליך בדיעבד את המדיניות ללימודים החלה על "בן מהגרים" מגיל שבע עשרה.

ישראל אייכלר: זה מה שאני שואל.

ישראל אייכלר: למה לא לעשות את זה באותו גיל שבו אתה מחייב בן אדם לגיוס, גיל שש עשרה, שהוא יכול להיות בן מהגרים בגיל שש עשרה.

<צחי רביבו: אם אתה רוצה שאני אענה על זה אני צריך לבדוק את היקף הכניסות של אותו מועמד לשרות בטחון.

ישראל אייכלר: כן, כן, הוא גר בחוץ לארץ כל החיים.

ישראל אייכלר: לא האיש הזה, יש לנו מאות בחורים כאלה, שהם בני מהגרים שגרים בחוץ לארץ.

ישראל אייכלר: מגיעים ללמוד פה כמה שנים, הם מגיעים דווקא בגיל שש עשרה, שאז מתחילה הישיבה הגדולה אצלנו והם לא יודעים שרק בגיל שבע עשרה.

ישראל אייכלר: הנה, פה, אז תבדוק את זה.

ישראל אייכלר: יכול להיות שזה ענין טכני שצריך לתקן.

<צחי רביבו: מה שהסברתי מופיע באתר שלנו, מופיע - - -

ישראל אייכלר: מה שהסברת זה נכון עד גיל 16, למה פה כתוב 17?

<צחי רביבו: אני יכול לבדוק את זה ולהחזיר לוועדה - - -

ישראל אייכלר: תבדוק את זה אחר כך.

<צחי רביבו: לגבי "תורתו אמנותו", ברשותך, נראה לי שזה הנושא המרכזי - - -

ישראל אייכלר: זה הנושא המרכזי וזה לא דובר.

<צחי רביבו: ראשית, כך.

<צחי רביבו: שאלת, יש פה מספר שאלות, נענה עליהן לפי הסדר.

<צחי רביבו: מהו הנוהל של צה"ל לאישור התייצבות מלש"ב?

<צחי רביבו: ראשית, צה"ל לא נותן אישור התייצבות למלש"ב כשהוא מגיע, הוא מזין את זה - - - כשהוא נקלט בלשכת הגיוס אוטומטית יש עליו פתיחת רשומה, עשה רפואי, עשה זה, אתה מדבר על תקלה כזו או אחרת אבל אוטומטית נפתח לו והוא לא מקבל אישור.

ישראל אייכלר: למה שלא יקבל אישור?

ישראל אייכלר: למה בעירייה על ארנונה אני מקבל אישור?

<צחי רביבו: ראשית, על העברת מסמכים, נטען פה שכשמביאים מסמך פיזית לא נותנים אישור.

<צחי רביבו: כמו שראיתם בלשכת גיוס באר שבע שיש פורמט - - - ביתר הלשכות, אפשר לבדוק את הדבר הזה, זה נכנס בנוהל 2017, שמי שמביא פיזית מסמך, מקבל אישור שהמסמכים שלו הגיעו.

ישראל אייכלר: כמו האישור הזה שהוא קיבל שהוא התייצב, למה שלא תתנו את זה לכל אחד?

<צחי רביבו: הסברתי שזה קיים.

ישראל אייכלר: אבל הם אומרים שלא קיבלו.

<צחי רביבו: לא יודע אבל זה המסמך, הפורמט הזה קיים בכל לשכות הגיוס וזה משנת 2017.

ישראל אייכלר: איציק, אתה טיפלת במקרה הזה.

ישראל אייכלר: למה רק כשאמרת לו "אל תצא לפני שנותנים לך אישור", הוא קיבל אישור, ובשלש פעמים קודמות לא קיבל אישור.

<איציק פיליפ: הוא ביקש.

<איציק פיליפ: רק אחרי שהוא ביקש הוא קיבל את זה.

ישראל אייכלר: אז צריך להודיע לבחורים שיבקשו אישורים.

<צחי רביבו: הנוהל הזה קיים בלשכות הגיוס.

<ורד קירו זילברמן: נוהל שאתה צריך לדעת - - - שאתה צריך לבקש כי עלולה להיות איזושהי בעיה, לבין מה שאתם באים ונותנים איזה צֶטָאלֶ'ה שאומר "היית ביום זה וזה".

ישראל אייכלר: אוטומטית.

<צחי רביבו: אני מבין מה שאומרים פה, לא נתקלתי בבעיה כזאת באף מגזר למעט המגזר החרדי הספציפי.

<צחי רביבו: נבדוק את זה.

<צחי רביבו: לראייה, הבחור קיבל אישור.

ישראל אייכלר: יכול להיות שבמגזרים אחרים נותנים את האישור.

<ורד קירו זילברמן: אתה צריך לדעת ואתה צריך לבקש ואז נותנים לך.

<שלומית אבינח: הגיוני שהתצהיר - - -

<איציק פיליפ: יש בעיה נוספת שהיא השאלה.

ישראל אייכלר: כן, אגב, אני לא יודע למה באר שבע כל כך מככבת.

<צחי רביבו: אם גבירתי רוצה אז ניתן - - - אני לא מבין את מה שאת אומרת לי "הכול גורף".

<צחי רביבו: אנחנו קולטים מועמדים לשרות בטחון.

<איציק פיליפ: אמרת שהוא היה.

<צחי רביבו: אז הנה, ביקש.

ישראל אייכלר: להודיע לכל התלמידים שברגע שמתייצבים יבקשו אישור שהתייצבו.

<צחי רביבו: הוועד יודע להודיע טוב מאד את כל ההודעות שצריך להודיע.

<קריאה: מסתבר שזה לא קורה.

ישראל אייכלר: אני רואה שיש מסמך כזה, אני לא צריך אפילו לבקש ממך שתעשה את זה.

<צחי רביבו: אני מסביר שזה קיים.

<צחי רביבו: זה קיים על מסמכים וזה קיים על הכול.

<צחי רביבו: אני ברשותך אתקדם.

<צחי רביבו: שאלת האם ההתייצבות של המועמד לשרות בטחון מוזנת במערכת המחשוב של צה"ל.

<צחי רביבו: כן, היא מוזנת.

<צחי רביבו: אנחנו מקבלים מעל 400 מועמדים לשרות בטחון במינימום וכן, כל אחד כזה, בגלל שהוא מגיע, אוטומטית נפתח לו, הוא מקבל צו, הוא מקבל שובר נסיעה לאותו היום.

<צחי רביבו: זה מוזן במערכת.

<צחי רביבו: ייתכן שיש תקלה כזאת או אחרת.

ישראל אייכלר: למה יש בבאר שבע כל כך הרבה תקלות?

<צחי רביבו: אני לא - - -

ישראל אייכלר: אני אומר כל כך הרבה כי באותה קבוצה, באותה עיר אשדוד, יש כל כך הרבה פניות על באר שבע שקוראים להם פעם, פעמיים ושלש ואומרים: זה לא נקלט במחשב.

<צחי רביבו: אני לא יודע, לראשונה אני נתקל בטענות על באר שבע.

<צחי רביבו: בדרך כלל אני נתקל בטענות על ירושלים.

<צחי רביבו: הייתי בטוח שאני מדבר רק על ירושלים, גם אם אמרת על באר שבע - - -

ישראל אייכלר: במקרה הפניות הגיעו על באר שבע.

<צחי רביבו: לרוב הטענות הן על ירושלים.

<צחי רביבו: גם הפקידים שם בדרך כלל - - -

ישראל אייכלר: יכול להיות.

<צחי רביבו: דווקא בבאר שבע קולטים ישיבות, גם ישיבות שלא שיתפו בעבר פעולה כמו - - - אנחנו קולטים.

<צחי רביבו: דווקא לשכת גיוס באר שבע אבל - - -

ישראל אייכלר: אני חייב לומר שסיפר לי מישהו על באר שבע, שהוא היה זכאי לפטור, היה חולה ואפילו לא עשו לו שום בעיות, אמרו לו: תלך הביתה, תקבל בדואר.

<צחי רביבו: הוא קיבל בדואר.

ישראל אייכלר: בלי שום קשיים.

ישראל אייכלר: אגב, בירושלים עושים הרבה קשיים אבל לא קיבלתי פניות.

<צחי רביבו: לכן שאלתי אותך, הייתי בטוח - - -

ישראל אייכלר: הפניות שלי הן בדרך כלל מבני ישיבות.

<צחי רביבו: לגבי בני ישיבות צריך לומר, בתהליך "תורתו אמנותו" יש לנו 54,000 "תורתו אמנותו" ואנחנו עובדים בתהליך הזה מאד מסודר, כי יש לנו רשימות סגורות, גם של ישיבות וגם של המוסד, אז קודם כל, אפשר לבדוק את הכלל.

<צחי רביבו: אני כבר אומר.

<צחי רביבו: אני גם אשמח, אני פה, עם כל דוגמה שתצא אני מבטיח לך לחזור אליך באופן אישי, אתה תקבל ממני פירוט על כל פנייה שתיתן לי פה.

<שלומית אבינח: שלש פניות פרטני, לא להגיד - - -

<צחי רביבו: אני לא מתייחס לזה פה כרגע, נשלים את הדבר הזה אבל גם את - - - אנחנו גם עושים להם - - - באופן מסודר, מרוכז בכל ישיבה וגם אנחנו עובדים עם גוף שמרכז, שזה ועד הישיבות.

<צחי רביבו: לכן אפשר לבדוק את המקום ספציפי לגבי הישיבה בהיבט הזה.

<צחי רביבו: אני לא יודע למה דווקא באר שבע, אני מוכן לבדוק עוד פעם את השמות הפרטניים.

ישראל אייכלר: כן, איציק, אתה תעביר את הפרטים.

ישראל אייכלר: שלומית, העברת את אלה של באר שבע?

<שלומית אבינח: כן.

<צחי רביבו: שלושת המקרים.

ישראל אייכלר: שהמחשב לא רשם שהם היו?

<שלומית אבינח: כן.

<צחי רביבו: לגבי אישור לקבלת החומר, אני אחלק את זה - - - קודם כל, ראשית, אנחנו עדיין לא בהיזון חוזר על קבלת מייל, יש היזון חוזר באפליקציה ובאתר שלנו, אם שלחת לי משהו תקבל אישור שהמסמך הגיע.

ישראל אייכלר: מתי זה יהיה?

<צחי רביבו: אנחנו עובדים על זה בשנה הקרובה אבל אנחנו נצליח לעשות את זה כחלק מההתקדמות הטכנולוגית.

ישראל אייכלר: בדיוק, זה מצוי בכל מקום היום.

<צחי רביבו: לגבי מסמכים.

<צחי רביבו: שלחת מסמך, פיקססת, אתה יכול להתקשר ל"כוכבית גיוס" בכל נקודת זמן אחרי שהעברת את הפקס, כדי לבדוק אם הוא הגיע או לא הגיע.

<צחי רביבו: לגבי מענה - - -

ישראל אייכלר: מה זה "כוכבית גיוס"?

<צחי רביבו: הטלפון שלנו במוקד.

ישראל אייכלר: בסדר, אני מניח שהם יודעים, אני לא יודע, לא משנה.

<צחי רביבו: אמרתי גם, אני מזמין פה כל אחד מחברי הקבוצה עכשיו לחייג, לראות תוך כמה זמן עונים לו.

ישראל אייכלר: לא, אני מאמין לך.

<צחי רביבו: זה יהיה בין דקה לשתי דקות שזה זמן מענה יפה מאד ל-7,000 שיחות ביום.

<צחי רביבו: מענה לניידים כשרים, קודם כל, שולחים הודעות SMS ולא ווטסאפ.

<צחי רביבו: אנחנו לא עובדים עם ווטסאפ, שתדע.

ישראל אייכלר: כן, אבל זה אותו דבר.

<צחי רביבו: אנחנו שולחים SMS.

ישראל אייכלר: הטלפונים הכשרים אין להם SMS.

<צחי רביבו: אנחנו מתקשרים טלפונית.

<צחי רביבו: אנחנו החמרנו בנהלים, אפרופו, בסוגית הורדה ממעמד למשל, אז גם אם אתה שולח את הצו הביתה ואותו תלמיד ישיבה שינה את הכתובת או לישיבה במשרד הפנים או להורים והוא לא ראה את הצווים מסיבה כזו או אחרת, את הזימון, אנחנו גם מתקשרים טלפונית.

<צחי רביבו: יש לנו עוד פעולת החמרה שאנחנו עושים.

<צחי רביבו: אנחנו עושים סדר פעולות מאד רחב כולל טלפון.

ישראל אייכלר: אולי כדאי לשלוח גם לוועד הישיבות, כי ההורים לא צריכים - - -

<צחי רביבו: מוזמן לבדוק עם כבוד הרב קאופמן, אנחנו מעבירים אחת לכמה זמן את כל מי שאמור לרדת, עם מכתב התראה 60 יום לפני.

<צחי רביבו: קודם כל צריך לראות שהרב קאופמן בריא, כי הוא מאד יקר ללבנו, אני אומר את זה ברצינות.

<צחי רביבו: לאחר מכן נשאל אותו, אתה תראה שהוא מקבל.

<צחי רביבו: כשתלמיד ישיבה אמור לרדת ממעמד התראה.

<צחי רביבו: קרי, אם יש פה באמת תקלה בתהליך הבירוקרטי - - -

ישראל אייכלר: אתם שולחים גם אליו.

<צחי רביבו: חד משמעית.

<שלומית אבינח: בדואר רגיל, דואר ישראל?

ישראל אייכלר: לא, הם בקשר.

<צחי רביבו: הוא מקבל רשימה מסודרת.

<צחי רביבו: אפשר לבדוק את הנתון הזה עכשיו.

<צחי רביבו: אני חושב שיש פה מספר מְקדמים יותר מהרגילים כלפי תלמידי ישיבה.

ישראל אייכלר: טוב, אלו התשובות ועכשיו אנחנו נגיע להמלצות.

ישראל אייכלר: יש עוד מישהו שרצה להוסיף משהו?

ישראל אייכלר: אתה יצאת עם תשובות?

<קריאה: כן.

<שלומית אבינח: אלה המקרים שיש לך פה, הפרטניים.

<צחי רביבו: כן, שלישיה פה.

ישראל אייכלר: יש לי עוד שאלה אחת.

ישראל אייכלר: הנוהל שהיה עד היום שהיינו פונים למשרד הביטחון, זה נוהל מדי בירוקרטי וארוך.

ישראל אייכלר: אנחנו נבקש בוועדה נוהל יותר קצר שנוכל להגיע אליכם עם מקרים מיוחדים, מקרים דחופים, כמו המקרה של אי רישום במחשב או המקרים של טכנולוגיה ושל בירוקרטיה.

<צחי רביבו: אני דרג צבאי, מה שהמפקדים שלי והדרג המדיני יחליטו אני מקבל.

ישראל אייכלר: תודיע למפקדים שאנחנו מבקשים שיהיה - - -

<צחי רביבו: דווקא עכשיו - - -

<שלומית אבינח: איפה אבי?

ישראל אייכלר: בסדר, אנחנו נעביר לו את זה.

<אבנר פורת: רק להראות על שני דברים שנאמרו כאן, להבהיר.

<אבנר פורת: כיוון שאנחנו מתעסקים עם המון המון מקרים, דבר ראשון, מה שנאמר פה על הרף הראייתי הגבוה, אני יכול לתת דוגמאות על רף ראייתי מאד נמוך לגבי השאלה של הפטור.

<אבנר פורת: אלה דברים שבגלל שיש חבר, בגלל שהיא לומדת בתיכון חילוני בניגוד למה שנאמר פה וגם צחי אמר את זה לפני מספר שבועות פה בוועדה, הוא אמר לי שכן, שתיכון חילוני מבחינת החוק, "אני יכול, בגלל סיפור של טיול שנתי, אני יכול בגלל זה לשלול את הפטור".

<אבנר פורת: היו גם שקיבלו בגלל שלמדו בתיכון חילוני זו הייתה הסיבה למרות שלא היה שום ערעור לא על שבת, לא על צניעות ולא על כשרות.

<אבנר פורת: יש עוד מקרים שאנחנו נשמח להעביר לוועדה, מקרים של רף ראייתי מאד מאוד נמוך שבגללו שללו גם את הפטור, בגלל שלא היה נראה, על בסיס השאלות המאוד קשות האלו, לא היה נראה למראיין, הרבה מאד מהמקרים, זה מפקד לשכת גיוס בירושלים שעורך ראיונות מאד מאוד קשים לבנות והיו הרבה פעמים, גם במקומות אחרים, בבאר שבע ובטבריה, שאמרו לבנות: לא נראה לי שאת מספיק דתיה, אין לך מספיק ידע אז את לא דתיה, זאת אומרת רף ראייתי מאד מאוד נמוך שאיפשר לשלול ולא לתת את הפטור.

<צחי רביבו: אני יודע לעמוד מאחורי כל החלטה שלנו בכל מקום של חוק, על פי קריטריונים של התצהיר.

<אבנר פורת: לא - - - בהצהרה דתית.

<אבנר פורת: לא נראה לי שאת דתיה מספיק - - -

<צחי רביבו: לכל הדברים האלה יש הנחיות משפטיות ל"מיטב".

ישראל אייכלר: אני רוצה לשאול את היועצת המשפטית.

ישראל אייכלר: עצם העובדה שבחורה לומדת בתיכון לא דתי שוללת את זכותה להגיד שהיא דתית?

ישראל אייכלר: גם שֵם החילונים נפגם.

<ורד קירו זילברמן: אני לא יודעת, לא בדקתי את זה.

<צחי רביבו: לא אמרתי שזה שולל, דרך אגב.

<ורד קירו זילברמן: אני באמת באמת לא מכירה את הסוגיה הזאת אז אני לא רוצה.

<צחי רביבו: לא אמרתי שזה שולל.

ישראל אייכלר: לא, הוא אמר - - -

<אבנר פורת: היו מקרים ששללו לבנות - - -

<שלומית אבינח: אז איפה - - -

<צחי רביבו: אני אמרתי בתחילת דבריי, חד וחלק אמרתי - - -

<אבנר פורת: לפני שלושה שבועות - - -

ישראל אייכלר: אנחנו פה בפרוטוקול, אבנר.

<צחי רביבו: אדוני, בוא נהיה רציניים.

<אבנר פורת: כך אמרת לי וגם יש לנו - - -

<צחי רביבו: בוא נהיה רציניים, אני אומר פה מפורשות - - -

<אבנר פורת: פניות שבנות קיבלו.

<אבנר פורת: אנחנו קיבלנו - - -

<קריאה: זו צורה נוספת.

<אבנר פורת: זה מה שהוא אמר - - -

<צחי רביבו: אני חולק על דבריך, שניה, אני רוצה שזה יירשם בפרוטוקול.

<צחי רביבו: דבריך אינם מדויקים.

<צחי רביבו: לא מתכוון להיכנס אתך לשיח ודברים.

<צחי רביבו: מעולם לא אמרתי שעל מוסד חילוני לא מקבלים פטור.

<צחי רביבו: זה חלק מתהליך הבדיקה ואמרתי את זה פה.

<צחי רביבו: בכל ועדה אני אומר - - -

ישראל אייכלר: הוא הסביר את זה בפירוט ובבהירות רבה.

<צחי רביבו: אני מציע שאדוני יבדוק בדיוק מה אמרתי לו, אולי לא שמעת טוב.

<אבנר פורת: מקרים של "מיטב" ששללו פטור בגלל - - -

ישראל אייכלר: אבנר, אנחנו שמענו דברים ברורים ממנו לפרוטוקול, חד משמעית הוא אמר ואני מצטט, אני מקווה נכון, כי למרות שעברתי את גיל ששים הזיכרון שלי ברור, הוא אמר שכשמישהי לומדת בבית ספר חילוני זו סיבה שאני אבדוק את התצהיר, האם זה נכון שהיא שומרת שבת.

<אבנר פורת: יש לאדוני את המקרים ש"מיטב" אמרו הפוך, ששללו בגלל זה.

ישראל אייכלר: בסדר, זה משהו אחר, אנחנו צריכים לטפל בזה אבל לפי מה שאמרת, צחי, שהוא מייצג אצלנו עכשיו את הצבא ואת הרמטכ"ל ואת שר הביטחון, הוא רוצה רק לבדוק, לא אמרת שזה פוסל אותה.

<צחי רביבו: נכון, חלק מתהליך בדיקה.

ישראל אייכלר: טוב, אנחנו רוצים להמליץ כמה דברים.

ישראל אייכלר: נכתוב לשר הביטחון.

ישראל אייכלר: אם תהיה לך איזו הערה אתה מוזמן להתערב.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים קביעת נוהל ב"מיטב" לאישור קבלת מסמכים, מייל, דואר וחותמת "התקבל".

ישראל אייכלר: בדואר אלקטרוני או בפיזי.

ישראל אייכלר: מתן אישורי התייצבות בכתב עם תאריך התייצבות על מנת למנוע טרטור המלש"בים בגלל היעדר סימון במחשב, שהמלש"ב התייצב כבר או בגלל טעות.

<שלומית אבינח: תבדוק אם - - -

ישראל אייכלר: הוא אמר שיש מייל אזרחי, נכון?

ישראל אייכלר: יש לכם מייל אזרחי?

<צחי רביבו: בוודאי.

ישראל אייכלר: סעיף 2 אני לא מקריא.

ישראל אייכלר: סעיף 3 להמלצות הוועדה, אנחנו מבקשים חיבור מידי של הפקס ב"מיטב", לחייב אישור קבלת פקס במענה אוטומטי.

ישראל אייכלר: חובת חיבור הפקס 24 שעות ביממה, כך שהמסמכים יוכלו להגיע בכל שעות היממה.

ישראל אייכלר: סעיף 4.

ישראל אייכלר: מלש"בים, בני ישיבות ובנות סמינרים, אנחנו מבקשים לעדכן בטלפון לא רק את ההורים אלא גם את ועד הישיבות.

<שלומית אבינח: אמרו שהם עושים.

ישראל אייכלר: אמרת שאתם עושים את זה אבל זו אחת ההמלצות.

<שלומית אבינח: זה כבר - - - בנות?

ישראל אייכלר: לא, לא, ועד הישיבות מספיק לי.

<צחי רביבו: תלמיד ישיבה אני מעדכן.

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: בנות סמינרים אתם מעדכנים?

<צחי רביבו: מקבל את התצהיר - - -

ישראל אייכלר: אם הוא מקבל אין בעיה אבל אם הוא לא מקבל.

<צחי רביבו: אני לא יודע מי לומד שם, אין לי מושג.

<צחי רביבו: אין לי רשימה.

<צחי רביבו: אמרתי שאם כבר המלצות אז המלצה למשרד החינוך.

ישראל אייכלר: כן, למשרד החינוך.

<צחי רביבו: אני אשמח.

<צחי רביבו: זה משמעותי לשני הצדדים.

ישראל אייכלר: בכל התקשרות של "מיטב" למלש"ב חובה להזדהות בשם המִתקשר וחובה לתת טלפון להתקשרות חוזרת.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, כשמישהו מדבר, אני חושב שאתם עושים את זה, אומרים שם של המתקשר, נכון?

<צחי רביבו: טלפון של המתקשר - - - לכוכבית גיוס.

ישראל אייכלר: כשהצבא מתקשר לבן אדם אז הוא אומר מי מתקשר והוא מזדהה, אז להזדהות ולתת טלפון להתקשרות חוזרת מבלי לעבור את כל התהליך של פנייה חדשה.

ישראל אייכלר: יש לאפיין את הפנייה כהשלמת מסמכים ומידע נוסף.

ישראל אייכלר: צריך לעשות אולי מדור, זאת אומרת, לא דומה אדם שמצלצל פעם ראשונה לאדם שצריך לעדכן משהו.

<שלומית אבינח: סיווג השיחה כהשלמת מסמכים - - - פעם ראשונה.

<צחי רביבו: יש לנו נוהל שיש נציג שמתחיל פנייה, הוא ממשיך את הפנייה.

<צחי רביבו: זה תלוי מהו הטיפול.

ישראל אייכלר: הוא יכול להגיד "אני כבר התחלתי את הפנייה"?

<צחי רביבו: יש נוהל שנציג מטפל בפנייה ממשיך את הפנייה, את הבירור של הפנייה.

ישראל אייכלר: לשקול אפשרות ליווי של מנהל מוסד או הורה למי שמעוניין בכך, בהליכים ראשוניים ב"מיטב".

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על מקרים של חולים.

<צחי רביבו: אני רוצה להגיד שיש לנו נוהל ייחודי שבמקרים בהם לאותו פרט יש סיבה, ניתן לפנות מראש עם ההסבר המדויק, יינתן ליווי פרטני, זה תלוי במקרה.

<צחי רביבו: לא כל מקרה.

ישראל אייכלר: יש אפשרות?

<צחי רביבו: יש אפשרות.

<צחי רביבו: יש נוהל כזה ב"מיטב" בלשכות.

<צחי רביבו: יש גם הורים שמלווים בפועל.

<שלומית אבינח: איך אתם - - - את זה?

<שלומית אבינח: איך יודעים?

<צחי רביבו: מופיע באתר שלנו ויש נוהל פנייה שהפונה אומר:

<צחי רביבו: הילד לא יכול להיכנס כי ככה וככה.

<צחי רביבו: מעביר את המסמכים מראש.

<צחי רביבו: זה מגיע למפקד הלשכה, לרופא או לקב"ן.

<צחי רביבו: יש גם ילדים שלא יכולים ללכת ויש מקרים אחרים.

<צחי רביבו: רואה את זה הרופא, מראה את זה למפקד הלשכה, מאשר אישור כניסה עם מלווה.

<צחי רביבו: לראייה, תבוא ללשכת גיוס, תראה בתור אצל הקב"ן לעתים הורים מלווים, זה קיים היום.

ישראל אייכלר: זה קיים אתה אומר.

<צחי רביבו: כן.

<צחי רביבו: אני יודע שבשנים עברו זה היה אבל שמעתי הרבה מקרים - - -

<צחי רביבו: ביקרתי בלשכת גיוס לפני שבועיים, ראיתי הורה מלווה את הבן שלו וממתין מחוץ לאותו בעל תפקיד.

<שלומית אבינח: רק הורה יכול להיות מלווה?

ישראל אייכלר: צריך להודיע לצבור שיש אפשרות כזו, שרק יודיע מראש.

<צחי רביבו: אם יש מלווה או משהו חריג - - - צריך לנמק את זה.

ישראל אייכלר: פה יש ענין של בקשה לדחיית התייצבות.

ישראל אייכלר: האם אפשר לאפשר לפחות פעם או פעמיים בנימוק סביר, לבקש דחייה של שבוע או של יום, בעקבות מחלה?

<צחי רביבו: של תלמיד ישיבה?

ישראל אייכלר: כן.

<צחי רביבו: בוודאי.

<צחי רביבו: ראשית, תלמיד ישיבה, אנחנו מאפשרים לו עד שלושה זימונים, זה הנוהל שלנו.

<צחי רביבו: קרי, גם אם הוא לא הגיע ולא הודיע לנו, הוא מקבל זימון שני ושלישי ומכתב התראה.

<צחי רביבו: קרי, גם אם הוא יודיע או לא יודיע - - -

ישראל אייכלר: אם הוא רוצה לתאם את זה עם הצבא, שלא תהיה בעיה.

<צחי רביבו: בוודאי שהוא יכול.

ישראל אייכלר: הוא יכול?

<צחי רביבו: בוודאי.

ישראל אייכלר: דרך הטלפון?

<צחי רביבו: מתקשר לכוכבית גיוס, מבקש לדחות מהטעמים האלה והאלה, זה נדחה.

<קריאה: צו ראשון גם?

<צחי רביבו: בוודאי, גם בצו ראשון.

<צחי רביבו: צריך להבין שכשיש לך צו - - - אז בדחיה, או שאתה מזמין אותו לישיבה אחרת, כי היום הוא מנותב לאוכלוסייה ספציפית.

<צחי רביבו: אתה נערך, בהיבטים מסוימים, לתת מענה - - -

<קריאה: אני מדבר עוד לפני שהוא מנותב בכלל ל"תל השומר".

<צחי רביבו: גם צו ראשון, כל מועמד לשרות בטחון במדינה יכול להתקשר ולבקש להזיז את הצו מטעמים כאלה ואחרים.

ישראל אייכלר: לגבי הסדרת מעמדם של בני מהגרים, ביקשנו שתעדכן, אמרת שכבר עשיתם את זה, את כל הקונסוליות, מאיזה גיל ועד איזה גיל חל מעמד "בן מהגרים" ומה הוא מקנה.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים גם, כמו שמחייבים מגיל 16, להסיר את המגבלה של גיל 17 לגבי בן מהגרים, לאפשר את זה מגיל 16.

ישראל אייכלר: אותו דבר כמו בגיוס.

ישראל אייכלר: מי שבא בגיל 16 זה כבר בסדר.

<קריאה: נקבל את הנוהל.

ישראל אייכלר: אם אני אקבל את הנוהל אני אוכל להפיץ - - -

<צחי רביבו: אדוני עובד עם וועד הישיבות?

ישראל אייכלר: כן.

<צחי רביבו: יפה.

<צחי רביבו: ועד הישיבות, כבוד הרב קאופמן, קיבל מאתנו את הנוהל לפני שהוא הופץ.

<צחי רביבו: ראה אותו, אמר שהוא על דעתו.

ישראל אייכלר: על גיל 16?

<צחי רביבו: כן, את נוהל ההכרה במעמד בן מהגרים.

<שלומית אבינח: עכשיו זה שבע עשרה, אתה - - -

ישראל אייכלר: אני רוצה שזה יהיה מגיל 16.

ישראל אייכלר: הוא אמר, כן.

<צחי רביבו: אמרתי, אני אבדוק את התשובה של נקח"ל, לוודא שאני לא טעיתי פה במשהו אבל אני לא טועה במשהו.

<שלומית אבינח: לא, נקח"ל אמר 17, הוא כותב.

ישראל אייכלר: הנה, יש לך את זה פה.

ישראל אייכלר: תביאי לו את זה.

<שלומית אבינח: נתתי לך.

<שלומית אבינח: אני מסודרת.

<צחי רביבו: יש לי פה ארבעה דברים לבדוק, אני לא אלך - - -

ישראל אייכלר: תבדקו את זה.

ישראל אייכלר: יש לשקול לאפשר השארת מסמכים ששייכים למלש"בים בלשכות הגיוס.

ישראל אייכלר: אני חושב שאפשר.

<צחי רביבו: יש לך את האישור אצלך.

ישראל אייכלר: השארת מסמכים, לא אישור.

<צחי רביבו: מועמד יכול להגיע באופן אישי, להביא מסמכים ולקבל אישור על זה.

<צחי רביבו: דומה לאישור הזה.

ישראל אייכלר: נכון.

ישראל אייכלר: אנחנו מבקשים לתת מידע על זכויות חוקיות ומשפטיות של המלש"בים.

ישראל אייכלר: את זה אתם נותנים באתר שלכם?

ישראל אייכלר: אני חושב שוועד הישיבות צריך לתת את זה בישיבות.

ישראל אייכלר: תרשום לך, צריך לדבר עם הרב קאופמן, יש להם משימה, אני לא יכול לבקש מהצבא שילך להפיץ את זה שם.

ישראל אייכלר: קביעת לוח זמנים מחייב את "מיטב" לקבלת מענה של "מיטב" למלש"בים, עם אישור לדחיית מועד התייצבות, לקבוע בזמן סביר למענה, כאשר שהמלש"ב יידע להיערך בהתאם אם בקשתו התקבלה או נדחתה, לגבי הזמנים.

ישראל אייכלר: איך הוא מוודא את זה?

<צחי רביבו: עוד פעם, אתה מדבר על דחיית התייצבות?

ישראל אייכלר: כן.

<צחי רביבו: אם מועמד לשרות בטחון מבקש לדחות, בדרך כלל הדחייה היא שבועיים קדימה, זה מקנה לו בדרך כלל מספיק זמן.

<צחי רביבו: הוא יכול לדחות עוד פעם זה עוד שבועיים קדימה, זו דחייה כבר כמעט של חודש, אלא אם קרה משהו - - -

ישראל אייכלר: לא, אני רק רוצה שיהיה לו אישור שהדחייה היא באישור.

<צחי רביבו: אם זה דרך המוקד, הוא מתקשר, הוא מודיע, היא מזינה את זה במקום, הוא יכול להתקשר אחרי שבע דקות ולהגיד: את שומעת, לפני דקה דיברתי עם המוקד, האם הוזן לי שמותר לי להגיע באיחור?

<צחי רביבו: אתה תראה שהיא תגיד לו את התשובה שלפני דקה היא - - -

ישראל אייכלר: מצוין.

ישראל אייכלר: סעיף 15, מתן מידע מירבי למלש"ב בזמן ההתקשרות שלו עם "מיטב".

ישראל אייכלר: למשל, אם חסר מסמך כלשהו, שהמוקדן ייתן מענה מדויק מה חסר בתיק כדי שלא יצטרך לבוא בשביל לשמוע מה חסר.

<צחי רביבו: פה זה נחלק לשני דברים.

<צחי רביבו: זה נחלק לצו התייצבות, צו ראשון בלשכה, שאתה יכול להבין מה אתה צריך להביא, איזה מסמכים רפואיים, לבין התייצבות במדור בני ישיבות להגשת דיחוי.

<צחי רביבו: להגשת דיחוי אנחנו גם מפרסמים את זה דרך הוועד.

<צחי רביבו: זה גם מופיע באתר, מה זה טופס דיחוי, מה נדרש להביא, חותמת של הישיבה, של הוועד וכל התהליך.

<צחי רביבו: בדרך כלל מזכירי הישיבות - - - את זה, אם זה צו בלשכה, הוא יודע מראש מה הוא צריך להביא לפי הצו שלו.

ישראל אייכלר: אני מבין שחסר לפעמים, השלמות, אני מדבר על השלמות מסמכים.

<צחי רביבו: אם חסר לבן אדם מסמך ספציפי, גם פה הוא מקבל הודעה מהלשכה וזה מוזן לו, לדעת מה חסר.

ישראל אייכלר: במחשב יהיה כתוב?

<צחי רביבו: הגעת אליי ללשכת גיוס, אתה צריך לצורך העניין, לעשות בדיקת עיניים.

<צחי רביבו: לא השלמת את הבדיקה, - - - באת באותו יום עם עדשות, אומרים לך באותו יום מה אתה צריך להשלים וזה מוזן לך במערכת.

<צחי רביבו: זאת אומרת, "לא נסגרה לך תחנה רפואית כי אתה נדרש להשלמת - - -

ישראל אייכלר: ואם הוא מתקשר למוקדן אז יראו את זה במחשב?

<צחי רביבו: המוקדן מודיע לו - - -

<שלומית אבינח: לא - - - בדיקת עיניים לא מחבר את זה?

<צחי רביבו: המוקדן יודע להגיד לו שהוא נדרש להשלים מסמכים בהתאם לבדיקה הרפואית שהוא עבר בלשכה.

ישראל אייכלר: זאת אומרת שהמוקדן יידע להגיד לו: אדוני, אתה צריך להביא מסמך של עיניים.

<צחי רביבו: אתה נדרש להשלים מסמכים בהתאם לבדיקה רפואית שהייתה לך.

<שלומית אבינח: וכשהוא משלים את המסמכים המוקדן - - -

<צחי רביבו: הוא יכול לשלוח את זה למוקד ואז זה יגיע ללשכת הגיוס, או להגיע פיזית.

<שלומית אבינח: מי מחבר את החומר לתיק?

<שלומית אבינח: מי עושה את - - -

<צחי רביבו: נגיד לצורך העניין שהוא שלח את זה במייל.

<צחי רביבו: הלך, עשה בדיקת עיניים או בדיקת שתן, סתם, שלח את זה למוקד שלנו, המוקד מנתב את זה לרופא בלשכת הגיוס.

<צחי רביבו: הרופא רואה את זה למחרת במייל בעמדה שלו.

<צחי רביבו: עובר על הבדיקה, תקין לו תקין, סוגר לו את האירוע ונגמר הסיפור.

<שלומית אבינח: באחריות הרופא?

<שלומית אבינח: מי סוגר את זה במחשב?

<צחי רביבו: הרופא מקבל את המסמך, רואה את המסמך וצריך לסגור לו את הפרופיל או את הקביעה.

ישראל אייכלר: הפונה בטלפון, המוקדנית תדע לפי המחשב להגיד לו: אדוני, זה אושר, לא אושר, חסר לך.

<צחי רביבו: הוא יכול להתקשר אחרי יום, להגיד: נסגר לי?

<צחי רביבו: המסמכים שלי הגיעו?

<צחי רביבו: נקבע לי פרופיל?

<צחי רביבו: לראייה, היום מלש"ב לא צריך להתייצב פעם שניה או שלישית לרופא.

<צחי רביבו: הוא פשוט מתקשר בטלפון ויודע אם נקבע לו או לא נקבע.

ישראל אייכלר: הדבר האחרון, אנו מבקשים לשלוח זימונים לצו ראשון לפחות חודש ימים מיום ההתייצבות.

ישראל אייכלר: אני חושב שאתם נותנים יותר זמן.

<צחי רביבו: בוודאי, אנחנו נותנים מעל חודשיים.

ישראל אייכלר: אז מהי הבקשה לחודש?

<שלומית אבינח: דואר - - -

<צחי רביבו: אנחנו מנסים לתת שלושה חודשים.

<צחי רביבו: אנחנו סיפקנו צווים, אם זה מעניין את הפורום כאן, כבר ל-1.3 שהם נשלחו אתמול בדואר, קרי, חודשיים וחצי מראש.

ישראל אייכלר: אנחנו נפנה למשרד החינוך להעביר לצה"ל את כל המוסדות המוכרים לצורך פטור של בנות.

<שלומית אבינח: לצורך פטור.

<שלומית אבינח: הסמכות - - -

ישראל אייכלר: גם בנים וגם בנות.

ישראל אייכלר: הוועדה תפנה לוועד הישיבות - - -

<צחי רביבו: לראשונה לא נתתְ לי משימה, אני - - - את כל המשימות.

ישראל אייכלר: נפנה לוועד הישיבות לחדד שהתלמידים יבקשו אישורי התייצבות בלשכת הגיוס.

ישראל אייכלר: דבר חשוב מאד, איציק, זה באחריותנו.

ישראל אייכלר: הדבר האחרון, אני לא אומר את השם, ברשותךְ.

ישראל אייכלר: הוועדה תפנה לשר הביטחון בבקשה שהוועדה תוכל להיות בקשר עם מפקדי "מיטב" באופן ישיר ללא תיווך של פקידים או משהו כזה.

ישראל אייכלר: אני לא רוצה להגיד שמות, כי זה מתעכב חודשים, שבועות.

ישראל אייכלר: יש מקרים שאדם נמצא בלשכת גיוס בבאר שבע והוא לא יודע מה לעשות ואנחנו לא יכולים לברר מה באמת קורה אתו, אז אנחנו - - - קשר ישיר.

ישראל אייכלר: כאן אני רוצה להגיד, קודם כל, אני חושב שבשם כל המשתתפים פה, מודים לך על הכנות, על הפתיחות ועל העובדות שהבאת לנו.

ישראל אייכלר: חידשת לנו הרבה דברים טובים.

ישראל אייכלר: לא לחינם אמרו לי ואני לא אגיד את זה בפרוטוקול, אולי כן אגיד את זה, יושב ראש ועד הישיבות אמר לי: צחי מגיע, תדע לך שהוא האיש הנכון במקום הנכון והוא עומד לשרות כל הצבור בצורה לא רגילה.

ישראל אייכלר: הוא יודע להגיד עליך רק שבחים.

<צחי רביבו: תודה רבה.

ישראל אייכלר: תודה רבה לך.

<צחי רביבו: תודה לך.

ישראל אייכלר: הישיבה נעולה.