ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 907, 2018-01-08 10:00

משה גפני: בוקר טוב.

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר-היום: פעילות ושימוש במטבעות הקריפטוגרפים (מטבעות וירטואליים), הצעתו של חבר הכנסת יצחק הרצוג.

משה גפני: את חטאיי אני מזכיר היום, שלא הייתי מודע מעבר למה שהיה כתוב בעיתונים.

איילת נחמיאס ורבין: כי לא מוכרים אותם במרכול בינתיים.

משה גפני: לגבי המרכול הייתי מרחיב, אבל אין לי זמן.

משה גפני: אתם הצלחתם באופוזיציה בעניין הזה.

משה גפני: כל המדינה בטוחה היום שהמדינה הולכת להתהפך עם החוק הזה וזה אפילו לא מזיז מילימטר.

משה גפני: עזרו לכם בזה גם כמה מהקואליציה שלא יודעים לשלוט.

איתן ברושי: אדוני היושב ראש, תמיד האשימו בישראל את ההסברה.

איתן ברושי: תמיד ההסברה לא בסדר.

איתן ברושי: מאז האבא של הרצוג אמרו שההסברה לא בסדר.

משה גפני: אם הייתי אופוזיציה הייתי עושה אותו דבר.

משה גפני: לי היה יותר קל, כי זה שהלכתי נגדו באופוזיציה היה באמת ראוי לביקורת גדולה.

משה גפני: פה זה משהו אחר.

משה גפני: לאחר שעשיתי שיעורי בית, מתברר שאנחנו נמצאים בנושא שיכול להיות שהוא ידעך, אבל מאוד יכול להיות שהוא יצבור תאוצה והוא הולך להיות נושא מרכזי בחיים הפיננסיים שלנו.

משה גפני: דרך אגב, יש חלק של העניין הזה שדווקא הייתי מרוצה.

משה גפני: המציאות היום של האזרחים מול הבנקים עם העמלות הגבוהות ועם כל מ שנלווה לעניין ראוי לטיפול ואנחנו עוסקים בזה הרבה מאוד.

משה גפני: יכול להיות שהמטבע הווירטואלי הזה שעליו אנחנו מדברים יפתור את הבעיה.

משה גפני: יש פה מישהו מהבנקים?

<שמואל האוזר: מבנק ישראל.

משה גפני: על כל פנים, הנושא הזה ראוי לדיון.

משה גפני: אני מודה לך, חבר הכנסת הרצוג, על-כך שהעלית את העניין הזה.

משה גפני: אני שמח להביא את זה כאן לדיון.

משה גפני: אנחנו נראה לאן אנחנו הולכים הלאה מהדיון הזה, כי זה יכול להיות דבר מאוד מעניין במערכת הפיננסית שאנחנו עוסקים בה.

משה גפני: חבר הכנת הרצוג, הבימה לרשותך.

יצחק הרצוג: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יצחק הרצוג: תודה שאישרת את קיומה קיומו של הדיון.

יצחק הרצוג: לפי רמת הנוכחות אתה מבין שהנושא הזה נמצא ברומו של שיח אדיר שמתנהל מחוץ לכותלי הכנסת.

יצחק הרצוג: טוב שהכנסת, כגורם המפקח על רשויות המדינה, תקיים דיון אחד רציני סביב השולחן הזה של ועדת הכספים לגבי השאלה לאן פנינו מועדות.

יצחק הרצוג: אני אפתח בסיפור אישי קצר.

יצחק הרצוג: כשהייתי קצין בצה"ל בתחילת שנות השמונים בסיני, כל מה שהחבר'ה היו עושים היה לקרוא על מניות בבורסה ולהחליט אם הם מהמרים או לא מהמרים ואיפה לשים את התשלום החודשי המינימאלי שהיה להם.

יצחק הרצוג: אחרי למעלה מ-15 שנה, כשהייתי עורך דין צעיר, התמזל מזלי והפכתי להיות עורך דין של הרבה מאוד חברות אינטרנט.

יצחק הרצוג: אז זה נקרא "מרכז חיבור בין אוניברסיטאי" וכולם חשבו שאין לזה שום סיכוי וזה סתם ניג'וס.

יצחק הרצוג: עכשיו, כשאני שומע ורואה את הדור הצעיר, אפילו אצלי בבית, אני מבין שמשהו קרה, שיש דרמה עצומה בטכנולוגיה שנקראת |"בלוג צ'יין", שמייצרת לך שוק סחורות קונה ומוכר מחוץ למתחם המדינתי, מחוץ לרשויות שלטון, בצורה שהיא כל-כך מרתקת ומעניינת, שהיא יכולה להשפיע על העולם המסחרי והכלכלי באופן ארוך טווח, עד כדי השפעה על קיומו של עולם הבנקאות, שלא לדבר על דברים אחרים.

יצחק הרצוג: כמו כל דבר בעולם, זאת מציאות שצריך להתמודד איתה.

יצחק הרצוג: השאלה היא, האם לאחר העובדה שהמטבע הראשון נולד בשנת 2009, עוד שנתיים נחגוג עשור לקיומו, האם אנחנו כמדינת ישראל, שהיא מדינה מאוד מתקדמת בתחום הטכנולוגיה, עם משק וכלכלה מפותחים, עם הרצון להבטיח שאנשים לא ישימו את כספם על קרן הצבי מתוך תחושת אחריות, ומצד שני, להבין שהעולם השתנה, מה אנחנו עושים בסוגיה הזאת?

יצחק הרצוג: אכן זימנו לכאן את כל הרשויות הרלוונטיות וגם שחקנים שפועלים בתחום החל מאיגוד הביטקוין ועובר לחברות שעוסקות בסטרטאפים בתחום הזה, כדי לשאול את עצמנו מה אנחנו מצפים?

יצחק הרצוג: ישראל חייבת להתייחס לסוגיית המטבעות הקריפטוגרפים, הווירטואליים והדיגיטאליים.

יצחק הרצוג: קריפטוגרפים כי זה בעצם מבוסס על הצפה, וירטואליים ודיגיטאליים כיוון הם לא משהו שאתה אוחז בידך אלא משהו שהוא מתומחר בנוסחאות מתמטיות מאוד מורכבות ומסובכות ומה ההשפעה של זה על משק ה בית הפרטי, על החיסכון הלאומי, על הרזרבות של המטבע ובכלל על המצבים של הבורסה, רשות ניירות ערך והמדדים.

יצחק הרצוג: שלא לדבר על ההשפעות בעולם המיסוי וכיוצא בזה.

יצחק הרצוג: אני אסיים ואומר שני דברים.

יצחק הרצוג: ראשית, ב-2014 בנק ישראל מינה ועדה בראשות ד"ר נתן זוסמן.

יצחק הרצוג: אותה ועדה מאז לא שמענו מה הן מסקנותיה ומה קרה איתה.

יצחק הרצוג: נרצה להבין האם אותו שולחן משותף יצר משהו, או שמא הגיע הזמן שהוועדה הזאת תדרוש את השולחן מחדש?

יצחק הרצוג: שנית, לאחרונה היתה החלטה של יו"ר רשות ניירות ערך, פרופסור האוזר שפורש בקרוב, לגבי החרגה של החברות העוסקות בנושא הזה מהמדדים של הבורסה לניירות ערך.

יצחק הרצוג: יש טיוטה שבה הוא מציע החרגה לשנתיים.

יצחק הרצוג: שאלה מורכבת שנדון בה האם נכון או לא נכון.

יצחק הרצוג: דבר אחד צריך, צריך לנוע לעבר ואות ישראלית בנושא הזה גם אם היא תיקח זמן.

יצחק הרצוג: זאת ודאות שמייצרת ודאות אצל משקיעים, אצל יזמים, אצל אזרחים וכמובן בכל מה שקשור למשק הלאומי.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הצגת את הדברים באור בהיר מאוד לאן אנחנו צריכים ללכת מפה.

משה גפני: אני אומר שאם אכן יתברר שהדברים צריכים המשך ליבון, אנחנו לא נסתפק בישיבה הזאת.

משה גפני: אם הישיבה הזאת תהיה מעניינת נעשה עוד ישיבה.

יצחק הרצוג: בטוח שתהיה מעניינת.

משה גפני: אני רוצה לתת לכל הרשויות לומר את דברן ולכן אני מבקש בקצרה כי לאחר מכן אנחנו צריכים להיפרד פרופסור האוזר שהיינו יחד הרבה שנים ונהנינו במחיצתו.

משה גפני: למה תמיד הטובים פורשים?

משה גפני: נתחיל עם בנק ישראל.

משה גפני: המשנה לנגידה, הגברת דוקטור טרכטנברג, בבקשה.

<נדין בודו טרכטנברג: בוקר טוב.

<נדין בודו טרכטנברג: אני רוצה לציין כמה דברים.

<נדין בודו טרכטנברג: קודם כל, בבנק יש לנו צוות פנימי ואנחנו ממשיכים ללמוד את הנושא.

<נדין בודו טרכטנברג: הנושא מורכב ויש לו השלכות פוטנציאליות רבות.

<נדין בודו טרכטנברג: כמו שציינת, אנחנו לא יודעים אם התופעה תתפתח או תעצור.

<נדין בודו טרכטנברג: כמה דברים אנחנו כן יכולים להגיד.

<נדין בודו טרכטנברג: חשוב גם לציבור להבין, שכל היוזמות של המטבעות הקריפטוגרפיות האלה הן יוזמות פרטיות.

<נדין בודו טרכטנברג: בזה הן מאוד שונות מכל מטבעות אחרים, שאין להם את הגיבוי של ממשלה, של בנק מרכזי או של גוף גדול אחר חזק.

<נדין בודו טרכטנברג: אני רוצה להזכיר למה אנחנו כיום לא רואים במטבעות הקריפטוגרפיים מטבע במובן הכלכלי של מטבע.

<נדין בודו טרכטנברג: מובן מאליו שהאלמנט הקריטי במטבע הוא אלמנט של אמון.

<נדין בודו טרכטנברג: אנחנו רוצים להיות בטוחים כאשר אנחנו מוכרים משהו שמה שאנחנו מקבלים אנחנו מאמינים בזה.

<נדין בודו טרכטנברג: האלמנט של אמון נתמך בשלוש נקודות מרכזיות.

<נדין בודו טרכטנברג: אחד, כמובן, כאשר יש גוף ובמיוחד ממשלה שנותן גיבוי לזה, במיוחד שזה נותן עילה חוקית למטבע.

<נדין בודו טרכטנברג: הממשלה אומרת: אם אתה עושה עסקה בשקלים, אתה צריך להסכים לזה.

<נדין בודו טרכטנברג: האלמנט השני, הוא לא פחות חשוב, זה שהמטבע הזה צריך להיות יחסית יציב במחיר שלו, צריך לשמור על ערכו.

<נדין בודו טרכטנברג: אנחנו גם עדים למדינות וגם היינו קרובים לזה, שכאשר המטבע שלהם, למרות שהמטבע שלהם היה חוקי, כאשר הם סבלו מהיפר אינפלציה, למשל, האזרחים כבר איבדו אמון במטבע ומתחילים להשתמש במטבעות אחרים.

<נדין בודו טרכטנברג: התופעה של הדולריזציה היא תופעה שכמעט הכרנו וראינו שזה קורה גם במדינות אחרות.

<נדין בודו טרכטנברג: העניין של היציבות של שמירת הערך הוא אלמנט שהוא מאוד חשוב.

<נדין בודו טרכטנברג: כמובן, האלמנט השלישי זה שהשימוש בו הוא רחב.

<נדין בודו טרכטנברג: אנחנו לא רוצים להשתמש בכל מיני מטבעות רק לחנות אחת או לשתי חנויות אחרות ולמשהו אחר אתה צריך מטבע אחר.

<נדין בודו טרכטנברג: שלושת הנקודות האלה הן מרכזיות כדי להבין האם זה מטבע או לא.

<נדין בודו טרכטנברג: כיום המטבעות הקריפטו, כולל הביטקוין שהוא גדול ביותר כנראה מבחינת שווי שוק, לא מאופיינים על-ידי אף אחת מהנקודות האלה.

איתן ברושי: אז בינתיים זה בענף ההימורים.

<נדין בודו טרכטנברג: אני לא אגיד את הדבר הזה.

<נדין בודו טרכטנברג: בינתיים אנחנו מתייחסים לזה כנכס פיננסי אבל בהחלט כיום זה לא מטבע.

<נדין בודו טרכטנברג: אמרתי שהשווי של המטבעות אלה אינו יציב בכלל.

<נדין בודו טרכטנברג: אם מסתכלים על הוולטיליות זה בערך פי 10 עד פי 15 יותר מאשר רוב המדינות בעולם.

<נדין בודו טרכטנברג: זאת כמובן לא עילה חוקית באף מדינה.

משה גפני: את בנק ישראל, מה את מציעה לי לעשות?

משה גפני: אני רוצה להשתמש במטבע הזה, מה את מציעה לי?

יצחק הרצוג: אנשים קונים את זה.

<נדין בודו טרכטנברג: אני רוצה להגיד עוד נקודה לעניין שזה לא באמת מטבע.

<נדין בודו טרכטנברג: מאפיין נוסף של הקריפטו זה אנונימיות שיש מאחורי זה.

<נדין בודו טרכטנברג: מ-2002 כל השימוש במטבעות אנונימיים, שבעיקרון הראשון זה המזומן, המערכות הבנקאיות והרשויות רוצות להתרחק מזה.

<נדין בודו טרכטנברג: ראינו מהלכים גם בארץ ובמדינות אחרות, כמה שפחות להשתמש במזומן.

<נדין בודו טרכטנברג: למה?

<נדין בודו טרכטנברג: כי זה אנונימי.

<נדין בודו טרכטנברג: אנחנו לא יודעים מאיפה זה בא ולאן זה הולך.

<נדין בודו טרכטנברג: לכן גם הבנקים מתרחקים מהשימוש במזומן.

משה גפני: מתרחקים מהשימוש במזומן?

משה גפני: תשאל כל אזרח היום.

<נדין בודו טרכטנברג: הקריפטו האלה יש להם גם את האלמנט האנונימי.

<נדין בודו טרכטנברג: לכן, לא במפתיע, הבנקים לא מתלהבים מזה.

משה גפני: מי שואל אותם?

משה גפני: את ואני החלטנו להשתמש בזה במסחר בינינו.

משה גפני: מי יגיד לנו מה לעשות?

משה גפני: אנחנו חיים בחברה דמוקרטית.

יצחק הרצוג: מחשבים בכל העולם שברגע נתון קובעים את הערך של המטבע.

<נדין בודו טרכטנברג: אם אנחנו משתמשים כמו שבמקומות מסוימים משתמשים בסיגריות למסחר, זה בסדר, אתה יכול להשתמש בסיגריות.

משה גפני: ממש לא, שאלתי רק על זה.

משה גפני: את ואני יש לנו עסקי מסחר בינינו והחלטנו שאנחנו משתמשים בביטקוין.

משה גפני: מה תעשי?

משה גפני: הבנקים לא מסכימים?

משה גפני: אפשר לחשוב, עוד מעט גם גם יביעו עמדה בנושא של המרכולים.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שבקואליציה אנחנו סוחרים בהרבה יותר מאשר הביטקוין.

משה גפני: גברת טרכטנברג, הבנו שהבעיות גדולות.

<נדין בודו טרכטנברג: עוד נקודה.

<נדין בודו טרכטנברג: האלמנט של האנונימיות עושה שהכללים הבין-לאומים כנגד הלבנת הון ומימון טרור - בעצם שמים משקל מאוד גדול על סיכוני ציות עבור הבנקים ולא רק עבור המשתמשים.

<נדין בודו טרכטנברג: אנחנו יודעים היום שבנקים שאפשרו מעברים של כסף, למרות שהם לא צד של העסקה, אבל אפשרו מעבר של עסקה למימון שבסופו של דבר התגלה כמימון טרור, אחר-כך עומדים בתביעות מול רשויות, במיוחד רשויות בארצות הברית ויכולים לחטוף.

<נדין בודו טרכטנברג: לכן הבנקים צריכים להתנהג בזהירות.

<נדין בודו טרכטנברג: דרך אגב, אין פיקוח על הבנקים באף מדינה שהוציאה הנחיות ספציפיות לגבי המטבעות הקריפטו.

יצחק הרצוג: מה קורה עם הוועדה?

<נדין בודו טרכטנברג: יש לנו צוות פנימי שממשיך ללמוד את הנושא.

<נדין בודו טרכטנברג: ברור שהפתרון, כאשר יימצא פתרון, הוא יצטרך להיות במשותף עם הרשות להלבנת הון.

משה גפני: היית ברורה מאוד.

משה גפני: אני מבין שאתם לומדים כל הזמן.

משה גפני: במצע שלי, לימוד זה הדבר הכי חשוב אבל אנחנו רוצים מסקנות ומהר מפני שקרה משהו.

משה גפני: הכנסת דנה בעניין הזה בוועדת הכספים וזה הפך להיות נושא.

משה גפני: אתם לא יכולים עכשיו לחכות וללמוד.

משה גפני: אתם צריכים להגיע למסקנות.

יצחק הרצוג: השאלה מה קורה בבנקים בעולם?

משה גפני: פרופסור האוזר, יושב ראש הרשות לניירות ערך, בבקשה.

<שמואל האוזר: תודה רבה לך אדוני.

<שמואל האוזר: אני אגיד בקיצור.

<שמואל האוזר: אני חושב שאחד הסיכונים הגדולים הם דווקא המטבעות הדיגיטאליים.

<שמואל האוזר: יכול להיות אבל שזה גם פוטנציאל עצום.

<שמואל האוזר: אני רוצה להסביר.

<שמואל האוזר: יש שלושה דברים שאני רוצה לציין.

<שמואל האוזר: מדובר על "בלוג צ'יין", על טכנולוגיה.

<שמואל האוזר: מדובר על ביטקוין והרבה מטבעות דיגיטאליים ומדובר גם על הנפקות של מטבעות דיגיטאליים.

<שמואל האוזר: לגבי ה"בלוג צ'יין", זאת טכנולוגיה שהיא טכנולוגיה פורצת דרך, טכנולוגיה מעניינת והיא כנראה תלווה אותנו.

<שמואל האוזר: הביטקוין בעצם נולד יחד עם הטכנולוגיה הזאת.

<שמואל האוזר: לגבי הביטקוין עצמו, אני רוצה קודם כל לדבר על הסיכונים.

<שמואל האוזר: אנחנו מסתכלים על המחירים ולפני כמה חודשים זה היה 2,000 דולר, היום זה הגיע ל-20,000 דולר, ירד פתאום ל-12,000 דולר.

<שמואל האוזר: עכשיו זה 16,000, בבוקר זה היה 15,000 דולר.

<שמואל האוזר: יש פה סיכונים.

<שמואל האוזר: אני שואל: ממה נובע המחיר הזה?

<שמואל האוזר: אני לא בטוח שאני מבין.

<שמואל האוזר: אומרים לי שזה ביקוש.

<שמואל האוזר: אני אומר שגם במשבר הטוליפים בהולנד במאה השבע עשרה היה ביקוש וזה הגיע למחירים ובסוף זה היה משבר.

<שמואל האוזר: גם ב-1929 בארצות הברית היו ביקושים ובסוף היה משבר.

<שמואל האוזר: כך היה כאן גם בשנות השמונים וגם בשנות התשעים.

<שמואל האוזר: צריך להיות משהו מאחורי הביקוש הזה.

<שמואל האוזר: לגבי הסיכונים אני מוכרח לומר שלפני כמה ימים פורסם על-ידי בית השקעות מורגן סטנלי בארצות הברית, שלפי דעתו המחיר הוא אפס.

<שמואל האוזר: אני לא יודע מה המחיר אבל זה מטריד אותי.

<שמואל האוזר: גם כשאני שואל מומחים האם הם חושבים שהמחיר של הביטקוין יכול לרדת פתאום גם ל-1,000 דולר?

<שמואל האוזר: הם אומרים שזה לא בלתי אפשרי.

<שמואל האוזר: זאת הנקודה הראשונה.

משה גפני: חשבתם שהביקוש נובע מזה שאנשים בעולם הערבי, כולל במדינת ישראל, מאבדים אמון בגופים הממוסדים.

משה גפני: הבנקים כבר הזכרתי, אבל עוד גופים אחרים.

משה גפני: הם אומרים: עדיף לנו לסחור במטבע שאנחנו מחליטים עליו.

רחל עזריה: ואז ברוך שאותם גופים הם אלה שיגידו שלביטקוין אין משמעות.

רחל עזריה: צריך לשים את זה בהקשר.

<שמואל האוזר: אני אשים את זה בפרופורציה כי גם אמרתי שיש לזה פוטנציאל אדיר ואני אדבר על זה.

יצחק הרצוג: השאלה האם זאת כבר לא עובדה בלתי הפיכה?

יצחק הרצוג: ממשלת סין ניסתה לחסום את זה.

משה גפני: תכף נדבר על זה.

<שמואל האוזר: הסיכון השני שצריך לקחת בחשבון זה גם הונאות.

<שמואל האוזר: צריך לקחת את זה בחשבון.

<שמואל האוזר: קראתי פרסומות, שאני בטוח שגם אנשים שתומכים בביטקוין מזועזעים מהפרסומת.

<שמואל האוזר: פרסומת שאומרת כך: אם אתם רוצים להשקיע בהשקעה חסרת סיכון, רווחית, השקיעו בביטקוין.

<שמואל האוזר: אל תשיתו לבכם לבנקאים הפחדנים.

<שמואל האוזר: אין ספק שזאת פרסומת לא נכונה בהתחשב בסיכונים שדיברתי עליהם, היא מאוד בעייתית.

<שמואל האוזר: זה סיכון השני שאני רוצה לומר.

<שמואל האוזר: הדבר השלישי.

<שמואל האוזר: בצד הביטקוין יש גם מה שנקרא ICO, שזה הנפקות של מטבעות דיגיטאליים.

<שמואל האוזר: יש חברות שרוצות להתעסק במטבעות דיגיטאליים והן רוצות להנפיק בבורסה.

<שמואל האוזר: הנקודה הכי חשובה פה – עכשיו אני אומר זאת כרגולטור ואני מבדיל בין דעתי ככלכלן לבין רגולטור – זאת נקודת המבט שגם אתם מעלים פ.

<שמואל האוזר: אני חושב שהדבר הכי חשוב הוא שמשקיעים ידעו שיש מישהו שמגן עליהם.

<שמואל האוזר: היום כשהם קונים אין להם מושג מה יקרה אם תהיה הונאה והם לא יקבלו את כספם?

<שמואל האוזר: כשהכול בסדר, אז הכול בסדר, אין על מה לדבר.

<שמואל האוזר: אבל אם היתה הונאה מי מגן עליהם?

<שמואל האוזר: צריכה להיות איזו מסגרת רגולטורית ייעודית.

משה גפני: מה קבעת לעשות שנתיים?

<שמואל האוזר: אני אסביר איפה אנחנו.

<שמואל האוזר: אנחנו ברשות ניירות ערך אמרנו שאנחנו רוצים לעשות שני דברים.

<שמואל האוזר: אתם זוכרים שלפני שבוע וקצת היתה חברה בשם "משאבי טבע" שהכריזה שהיא רוצה להיכנס לפעילות של מטבעות דיגיטאליים ושוויה צמח בעשרות אחוזים.

<שמואל האוזר: יש עוד חברות כאלה.

<שמואל האוזר: אנחנו חושבים שלפני שאנחנו נותנים את האישור לחברות מהסוג הזה להיסחר בבורסה, צריך למצוא את המסגרת הייעודית.

<שמואל האוזר: לכן יצאנו עם הוראה שאומרת: כשאנחנו אומרים שנתיים, אנחנו אומרים שקודם נמצא מסגרת ייעודית.

<שמואל האוזר: אם זה יהיה בתוך כמה חודשים גם כן טוב.

<שמואל האוזר: נמצא את המסגרת הייעודית ואז נחשוב - - -

משה גפני: מה יהיה בשנתיים האלה כשעוד לא מוצאים?

<שמואל האוזר: צריך להציע מה צריכה להיות המסגרת הרגולטורית.

משה גפני: מי מציע?

<שמואל האוזר: אנחנו כבר עכשיו הוצאנו הוראה שאנחנו רוצים להורות לבורסה.

<שמואל האוזר: ההוראה יצאה להערות הציבור ל-24 יום.

<שמואל האוזר: בעוד 21 יום נדון בזה ואנחנו נשאל את השאלה מה צריך לעשות.

<שמואל האוזר: אחת הסוגיות שעולות זה להוציא אותם מהממדים.

<שמואל האוזר: סוגיה שנייה האם לאפשר אותם בתוך הבורסה עצמה?

<שמואל האוזר: אבל זה בתוך הבורסה - - - אני רק אשלים עוד נקודה אחת.

<שמואל האוזר: הדבר השני לגבי הנפקות של מטבעות דיגיטאליים.

<שמואל האוזר: גם פה צריך לעשות סדר.

<שמואל האוזר: יש לנו ועדה.

<שמואל האוזר: בתקופה הקרובה היא הולכת להמליץ מה צריך לעשות לגבי החברות האלה.

<שמואל האוזר: צריך להגדיר האם הן נייר ערך?

<שמואל האוזר: האם הם יפלו תחת חוק ניירות ערך?

<שמואל האוזר: אולי צריך לשנות את המסגרת הייעודית?

משה גפני: אני מציע שהיות ושנתיים לקחתם פסק זמן, אני מציע שבשנתיים האלה לא תעזוב את הרשות לניירות ערך.

<שמואל האוזר: אנחנו מתכוונים לעשות את זה בהרבה פחות זמן.

איתן ברושי: בשביל לפתוח דוכן פלאפל צריך רישיון עסק.

איתן ברושי: איזה אישור צריך כדי לפתוח את עסקות האלה?

יצחק הרצוג: זה בכלל לא בארץ.

יצחק הרצוג: זאת טכנולוגיה כלל עולמית.

איתן ברושי: אני שאלתי את פרופסור האוזר.

איתן ברושי: אמרת שייקח לכם שנתיים ללמוד את העניין.

<שמואל האוזר: אין רגולציה על זה.

<שמואל האוזר: כפי שנאמר פה קודם, אלה עסקים פרטים.

<שמואל האוזר: כרגע הם לא צריכים שום רגולציה.

משה גפני: משה אשר, יושב ראש רשות המיסים.

איילת נחמיאס ורבין: גם הוא עוזב.

משה גפני: התקופה שלו היתה גם תקופה טובה.

משה גפני: תקופה מצוינת, גם עשו הרבה כסף על חשבונינו.

איילת נחמיאס ורבין: גפני, הוא איש יקר.

איתן ברושי: כחלון לא היה מסתדר בלעדיו.

משה גפני: אם הבנתי נכון, בארצות הברית זה מוכר כמטבע.

<נדין בודו טרכטנברג: לא.

<נדין בודו טרכטנברג: זה לא מוכר באף מדינה.

משה גפני: מה זה בארצות הברית?

<נדין בודו טרכטנברג: זה גם נכס פיננסי וזאת גם ההתייחסות שלנו.

<נדין בודו טרכטנברג: באף מדינה זה לא מוכר כמטבע.

<משה אשר: בוקר טוב לכולם.

<משה אשר: אני שמח שהוזמנו לישיבה.

<משה אשר: כמו שנאמר קודם, צריך לדעת להפריד בין הטכנולוגיה לבין המטבעות הדיגיטאליים שהם ביטקוין, לבין ההנפקה של האסימונים, שזה למעשה הנפקה של חוזים במסגרת ה-ICO שאנחנו רואים עכשיו.

<משה אשר: נעשה סדר בן כל הדברים.

<משה אשר: בגדול, אנחנו בתוך מחקר עמוק של הדברים האלה.

<משה אשר: בימים קרובים אנחנו הולכים להוציא חוזר שמתייחס לכל השלכות המיסוי של הנפקת האסימונים הדיגיטאליים, ה-ICO.

<משה אשר: .

<משה אשר: בשנת 2014 היה לנו צוות משותף עם בנק ישראל, רשות ניירות ערך, הרשות לאיסור הלבנת הון וגופים נוספים, שהתייחס להנפקה או לשימוש בביטקוין.

<משה אשר: כבר אז קיבלנו עמדה ופרסמנו אותה בטיוטת חוזר, שאומרת הביטקוין מבחינת דיני המס זה לא מטבע אלא זה נכס פיננסי.

<משה אשר: המשמעות של הדברים, שכל עליית ערך חייבת במס רווח הון.

<משה אשר: שוב, בהנחה שאין כאן אנשים שעוסקים בתחום הזה אלא רק ספקולנטים או דברים רגילים כמו בניירות ערך.

<משה אשר: לעומת זאת, אם חס וחלילה יש ירידה, יש הפסד הון, זה עובד לשני הצדדים.

<משה אשר: אבל זה לא יהיה פטור ממס כמו, לדוגמא, אם השקעת בדולר ונניח שהיה פיחות היסטרי ואת הרווחת, אז במצב החוקי היום מטבע שהוא חוקי במדינה אחרת ולפי חוק בנק הוא מטבע בהגדרה של מטבע, אז הוא פטור ממס.

<משה אשר: ביטקוין לא פטור, הוא נכס.

<משה אשר: זאת כבר עמדה שהוצאנו בטיוטת חוזר.

<משה אשר: יש כרגע תיק בבית משפט דן בעניין הזה.

<משה אשר: אני מקווה שבקרוב יהיה פסק דין שגם יסביר ויגדיר את הדברים האלה.

משה גפני: בעולם גם גובים?

<משה אשר: בעולם מקובל לראות בזה נכס ולא מטבע.

משה גפני: גובים מס?

<משה אשר: זה לא קשור.

<משה אשר: יכול להיות שיש לך פטור בנכסים פיננסיים.

איילת נחמיאס ורבין: נכון להיום אתה יודע לגבות על הנכס הזה מס?

<משה אשר: אני מסביר שוב.

<משה אשר: יש אנשים שמקבלים חוות דעת שזה מטבע, אבל עדיין בדוחות השנתיים שלהם הם צריכים לסמן הכנסה פטור מכך וכך.

<משה אשר: באותם מקרים שמדווחים אנחנו רואים את הרווחים שהם עשו על הביטקוין, בהנחה שהם מימשו את זה ואז אנחנו נכנסים להליכי שומה.

<משה אשר: זה רק חצי התהליך.

משה גפני: אני מגיע לפקיד השומה והוא אומר לי : הרווחת 10,000 ועל זה אתה צריך לשלם מס כי זה נכס פיננסי.

משה גפני: אני אומר לו: מה אתה מבלבל את המוח, אני הרווחתי על זה 1,000 שקלים.

משה גפני: מאיפה הוא יכול להגיד לי 10,000.

משה גפני: זה הרי עולה ויורד, אמר שמואל האוזר.

<משה אשר: גם בבורסה בישראל ובחו"ל הנכסים עולים ויורשים.

<משה אשר: עדיין יש תיעוד לאותו אדם.

<משה אשר: אם אנשים מרמים זה כמו מזומן כי אתה לא רואה את זה.

איילת נחמיאס ורבין: לא מכירים בנכס הפיננסי אבל ממסים אותו.

<משה אשר: מה שחבר הכנסת הרצוג התחיל לדבר עליו זה לא רק הביטקוין.

<משה אשר: מדברים היום על הנפקה של אסימונים ושימוש הרבה יותר נרחב מאשר המטבעות כמו הביטקוין הריפל או כל הדברים האחרים.

<משה אשר: זה במיוחד חברות הייטק צעירות שמפתחות מוצר, מנפיקות למעשה סוג של חוזה, או מה שנקרא "אסימון דיגיטאלי".

<משה אשר: למעשה מגדירות את יחסי ההתקשרות עם מי שיקנה בהנפקה את אותו נייר, אתה אותה זכות.

<משה אשר: לדוגמא, זכות להשתמש במוצר או בנכס שהחברה מפתחת בעתיד במחיר מוסכם מראש.

<משה אשר: למעשה מתחיל להתפתח פה שוק של הנפקות של חוזים מהסוג הזה, שגם הוא מבוסס על הטכנולוגיה של ה"בלוג צ'יין".

<משה אשר: גם לגביו כתבנו בימים האחרונים טיוטת חוזר ואנחנו מייצרים ודאות באמצעות הטיוטה הזאת לגבי השלכות מס הכנסה, השלכות של מע"מ, השלכות של חוק עידוד השקעות הון, השלכות למשקיעים, והשלכות לעובדים, לבעלי המניות, לחברה המנפיקה, לכולם.

<משה אשר: אני מניח שבימים הקרובים אתם תיראו את זה ואני חושב שזה ייתן לפחות ודאות.

<משה אשר: זה מה שצריך, ודאות נכונה לעסק הזה להתגלגל קדימה.

<משה אשר: כמו שהאוזר ציין, אנחנו מודעים לסיכונים.

<משה אשר: עוד מעט שלומית וגמן תדבר על הסיכונים, שזה כמו מזומן, שלא יודעים מי עומד מאחוריו, אין בקרה של מדינה.

<משה אשר: זה לא כמו חשבון בנקים שזה נכנס מחשבון ויוצא מחשבון ואתה יודע מי יצא, מי שילם, מי קיבל.

<משה אשר: זה עדיין בעולם המחתרתי בקטע של המטבעות.

<משה אשר: אבל, עדיין צריך לדעת לתת לדבר הזה להתגלגל ולהתפתח.

<משה אשר: במקביל, באמצעות האוצר נעשה חקיקה משלימה וכבר הודענו שנעשה אותה, שתאפשר לדווח בצורה יותר קלה מאשר היום, בהתאם לפרשנות שלנו שמדובר בנכס פיננסי ולא במטבע כמו דולר ויורו.

משה גפני: טוב, זה ברור.

משה גפני: אתה אבל נוגע בדבר.

משה גפני: אם זה מטבע אתה לא מקבל מס ואם זה יהיה נכס פיננסי אתה מקבל מס.

<משה אשר: אתה מקבל אם אתה מרוויח ואתה מפסיד עם אתה מהמר.

משה גפני: השאלה אם זאת ההגדרה הנכונה.

יצחק הרצוג: זה מאוד מסובך.

<משה אשר: היום השימוש בזה כמטבע עובר לסוחר הוא אפסי.

<משה אשר: היום כמעט כל השימוש בזה זה מטבע ספקולטיבי.

איילת נחמיאס ורבין: מי אמר שזה נכס פיננסי ושזה לא קומודוטי?

משה גפני: שאלה מצוינת.

מיקי לוי: איילת, זה כמו נייר ערך.

איילת נחמיאס ורבין: לא, יש לנו ויכוח על זה.

משה גפני: אמנון נויבך, יו"ר הבורסה לניירות ערך.

משה גפני: אני מבקש לדבר בקצרה.

משה גפני: אני כבר הספקתי להתבלבל.

משה גפני: כבר השגתי את מטרתי ואני יודע גם שהיתה הוועדה שאתם הצלחתם להביא את זה בחקיקה את בנק ישראל עם משרד האוצר על הנושא של היציבות הפיננסית.

משה גפני: פה, נדמה לי שאם הבנתי נכון במוסיקה, הוועדה שהתכנסה כדי לדון בעניין הזה כבר התפרקה.

יצחק הרצוג: ועדת זוסמן.

משה גפני: אז היא הספיקה להתפרק, אז מתחיל להיות מעניין.

<אמנון נויבך: בוקר טוב לכולם.

<אמנון נויבך: קודם כל, אני מבין שהנושא הזה מאוד מעניין ולוהט.

<אמנון נויבך: הסיפור הכי טוב הוא שחבר שלי סיפר לי שאימא שלו בת 75 באה לשאול אותו האם להשקיע או לא להשקיע בביטקוין.

<אמנון נויבך: זאת אומרת, שזה כבר הפך להיות דבר שכולם מדברים עליו.

<אמנון נויבך: מבחינת הבורסה.

<אמנון נויבך: אנחנו הרי פועלים תחת ההנחיות והרגולציה של רשות ניירות ערך.

<אמנון נויבך: למרות שבבורסות אחרות אין החלטות בעניין, אנחנו חושבים שצריך לבחון את העניין כדי שזה יוכל להיסחר בבורסה, אם אפשרי הדבר.

<אמנון נויבך: זה יהיה אחרי ההגדרות שתהיינה.

<אמנון נויבך: אז אני חושב שהשקיפות שתהיה מאחורי זה גם תעזור בנושא של מיסוי וכל מה שקשור לזה.

<אמנון נויבך: אני חושב שגם מבחינת הפיקוח, ברגע שזה נסחר בצורה שקופה וברורה וברגולציה מתאימה, יש גם את ההגנה המתאימה למשקיים.

<אמנון נויבך: מבחינה זאת אני חושב שצריך לעשות את הבחינה המעמיקה של כל הגורמים.

<אמנון נויבך: להגיע להבנות אם ניתן או לא יתן.

<אמנון נויבך: ברגע שהדבר יהיה ניתן, אנחנו בבורסה נשמח מאוד לעשות את זה, כי אני חושב שזאת הפלטפורמה שתוכל לעסוק בזה.

<אמנון נויבך: .

<אמנון נויבך: כמובן, הכול מותנה ברגולטורים.

משה גפני: מה אתה אומר?

משה גפני: מה עמדתך?

משה גפני: לא העלינו על דעתנו שתעשה משהו בניגוד לרקולטורים שהם פועלים על-פי חוק.

משה גפני: מה עמדתך, אנחנו עוד לא קבענו כלום?

<אמנון נויבך: עמדתי שזה לא מטבע אלא נכס פיננסי.

<אמנון נויבך: ברגע שזה נכס פיננסי צריך להתייחס אליו כנכס פיננסי עם כל מה שמתלווה אליו.

משה גפני: אבל זה מטבע.

<אמנון נויבך: קוראים לזה מטבע אבל זה לא מטבע.

<אמנון נויבך: אני לא רוצה להיכנס, אני חושב שנדין אמרה את מה שהיא אמרה, שזה לא עומד בהגדרות ובקריטריונים של מטבע, זה עומד יותר בהגדרות ובקריטריונים של נכס פיננסי במלוא מובן המילה.

<אמנון נויבך: במטבע אתה רוצה גם לחסוך בו, גם לסחור בו וגם שהוא יהיה אמצעי מדידה לנכסים פיננסיים, כולל תוצר של מדינה.

<אמנון נויבך: במטבע הזה קשה מאוד לעשות את זה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הרשות להלבנת הון.

<שלומית וגמן: אני ראש הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.

<שלומית וגמן: תודה רבה לוועדה על ההזמנה לדיון המעניין הזה.

<שלומית וגמן: כל מה שקשור לנושא של מטבעות וירטואליים, הרשות מכירה אותו לעומק מזה תקופה ארוכה של מספר שנים.

משה גפני: אני רוצה רגע לשאול שאלה.

משה גפני: כל העולם המערבי ואנחנו בתוכם מאוד נלחמים בהלבנת הון.

משה גפני: זה עלול להגיע לדברים מאוד חמורים.

משה גפני: השאלה: האם לא הגזמתם בבקרה שיש לכם על האזרחים הפשוטים, שהם אנשים תמימים ופשוטים ואין להם לא הלבנת הון ולא שום דבר ואז הם מחפשים מטבעות וירטואליים כאלה.

משה גפני: אני שואל את זה על כל העולם המערבי.

יצחק הרצוג: אמרתי לה קודם שלפתוח היום חשבון בנק זה מסע אלונקות כזה מורכב שעדיף ללכת למקומות אחרים.

איילת נחמיאס ורבין: אחר-כך עושים קמפיינים למעבר בין הבנקים.

<שלומית וגמן: אני אשמח לענות על זה.

<שלומית וגמן: תחום המודיעין הפיננסי, שבעצם מדבר על ניצול המערכות הפיננסיות הלגיטימיות לצרכי הלבנת הון ומימון טרור מוכיח את עצמו פעם אחר פעם.

<שלומית וגמן: די אם תסתכלו בתמונת מצב הפשיעה בישראל, ארגוני הפשיעה.

<שלומית וגמן: כל תופעה שאנחנו רואים, בסופו של דבר, כמו שלכל שבת יש מוצאי שבת, לכל עבריינות יש עקבות פיננסיים.

<שלומית וגמן: רשויות לאיסור הלבנת הון שקיימות בכל העולם הן הגורם שמסייע לגופי האכיפה והביטחון להתחקות אחר המקרים הללן.

<שלומית וגמן: בדיוק בשבוע שעבר ציינה הרשות 15 שנה להיווסדה.

<שלומית וגמן: בכירי עולם האכיפה שהיו שם ציינו שהרשות לאיסור הלבנת הון בישראל, כמו גם בעולם, היום לא מייצרות מודיעין פיננסי כזה או אחר אלא מייצרות פרשיות.

<שלומית וגמן: חלק ניכר מהפרשיות שאנחנו שומעים עליהן היום בתקשורת, בחדשות, בכל אחד מעולמות הפשיעה והטרור, הגופים, כמו הרשות לאיסור הלבנת הון והגופים הדומים לה בעולם, נמצאים מאחוריהם.

<שלומית וגמן: הדבר הזה מוכיח את עצמו.

<שלומית וגמן: יתר על כן.

<שלומית וגמן: מעבר לתוצאות האפקטיביות בשטח של המאבק בפשיעה הכלכלית ובטרור, המוסדות הפיננסיים בישראל, אם הם לא יעמדו בכללים האלה בצורה קפדנית, הם לא יוכלו לעשות עסקים עם העולם.

<שלומית וגמן: אנחנו כבר נגיד בעצם למה הביטקוין היום לא יכול להשתלב במערכת הפיננסית הכללית מכיוון שהוא לא מוסדר בצורה מלאה על-ידי כללי הלבנת ההון.

<שלומית וגמן: ללא האישור הזה, ללא קיומו של משטר אפקטיבי, לא ניתן לעבוד ברחבי העולם, בבנקאות קורספונדנטית עם מוסדות אחרים.

<שלומית וגמן: ביקורת FATF, הארגון החשוב ביותר בעולם שקובע את הכללים בתחום ומחיל סנקציות כלכליות מאוד משמעותיות על הסקטור הפרטי מגיע לישראל בחודש מרץ הקרוב.

<שלומית וגמן: אנחנו צופים שתהיה ביקורת קש במיוחד.

יצחק הרצוג: על איזה נושא תהיה ביקורת קשה?

<שלומית וגמן: הליך הביקורת יהיה מאוד קשה.

<שלומית וגמן: בין היתר, הביקורת שתימתח על המערכת הפיננסי ועל הליקויים בה, על מגזרים שעדיין הנושא לא מוחל עליהם בצורה מספקת את המשטר.

<שלומית וגמן: אנחנו עובדים במרץ יחד עם ועדות הכנסת השונות כדי לוודא שעד הגעת הביקורת - - -

יצחק הרצוג: זה נוגע למזומנים, זה לא נוגע לביטקוין, אדוני היושב ראש.

<שלומית וגמן: זה נוגע גם למזומן, זה נוגע גם לתחום האשראי החוץ בנקאי.

משה גפני: את מדברת על ה-CRS.

<שלומית וגמן: אני יכולה להמשיך ולדבר על זה.

משה גפני: הייתם צריכים להיפגש בעוד שלושה ימים עם הגמ"חים וביטלתם פעם שלישית.

<שלומית וגמן: אני לא מכירה את הביטול.

משה גפני: אני מכיר, אני דן על זה.

משה גפני: בואי נדבר על הביטקוין.

יצחק וקנין: אני הייתי מציע שהגמ"חים יעברו לביטקוין, זה תשואה הרבה יותר גדולה.

משה גפני: בואו נדבר על הביטקוין.

משה גפני: מה עמדתכם?

<שלומית וגמן: ההזדמנויות בעולם הביטקוין הן ברורות והן משמעויות.

<שלומית וגמן: שיפור ההחלה הפיננסית, מניעת הדרה של ציבורים מסוימים מהמערכת הפיננסית, הקטנת עלויות עסקה, הגברת התחרות ועוד ועוד.

<שלומית וגמן: יחד עם זאת, בתחום המטבעות הווירטואליים המבוזרים ישנם סיכונים משמעותיים בתחום הלבנת הון.

<שלומית וגמן: ראשית, עסקאות במטבעות וירטואליים הם בעלי מאפיינים דומים למזומן, או בסחורות יקרות ערך, תחומים שכולם הוכרו כתחומים בסיכון על-ידי הארגונים הבין-לאומיים וגם בקונטקסט הישראלי, אפרופו הנושא של מזומן, שזה אחד הסיכונים הגדולים ביותר מבחינת הלבנת הון.

משה גפני: אתם מציעים לאסור את השימוש בביטקוין?

<שלומית וגמן: לא.

<שלומית וגמן: אני כבר אגיד.

<שלומית וגמן: הנושא של היעדר ייצוג פיזי מקל על ביצוע עסקאות בלי לעבור במערכת הפיננסית הלגיטימית דרך גורם מפוקח או דרך מעברי הגבול והמכס.

<שלומית וגמן: אין זיהוי גיאוגרפי.

<שלומית וגמן: יש עקיפה מסוימת של מנגנוני בקרה שקיימים במוסדות פיננסיים אחרים בנוגע להעברות בין-לאומיות.

יצחק הרצוג: למרות שיש חותמת דיגיטאלית.

יצחק הרצוג: אני לא מבין למה אתם חושבים שחותמת דיגיטאלית לא קיימת בטכנולוגיה הזאת.

<שלומית וגמן: אני תכף אתן את הפתרון.

<שלומית וגמן: הנושא של פיצול סכומים, דבר שניתן לבצע באין גורם אחד מרכז שרואה את הפירוט ואנונימי.

<שלומית וגמן: לצד זאת, יש כמובן את ה"בלוג צ'יין", שמספק כרטסת פומבית שמאפשרת זמינות וניתוח בדיעבד של חלק מהפעולות.

משה גפני: מה את מציעה?

<שלומית וגמן: אני רק אומר שאנחנו רואים עבריינים ופעילי טרור ברחבי העולם ובישראל שעושים שימוש בפלטפורמות האלה.

<שלומית וגמן: המטרה היא בעצם לצמצם את הסיכון לנושאים הללו, תוך מתן אפשרות לפעילות הלגיטימית בתחום.

<שלומית וגמן: העמדה שלנו היא שיש לאפשר.

<שלומית וגמן: אין לנו בעיה עם הפעילות הזאת וחשוב להדגיש.

<שלומית וגמן: בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים שעבר בשנת 2016, מה שנודע כ"חוק באריס", נכללה התייחסות מפורשות למטבעות וירטואליים.

<שלומית וגמן: מטבע וירטואלי מוגדר כאחד מהנכסים הפיננסיים שבנוגע אליהם חלות הוראות החוק יחד עם מזומן, המחאות מסוגים שונים, פיקדונות וכן הלאה.

<שלומית וגמן: החלה מה-1.6.2018 הגורמים שיספקו שירותים, בעצם, הפלטפורמות שנותנות שירותים במטבעות וירטואליים, יידרשו לקבל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי כדי לעסוק בתחום.

<שלומית וגמן: זה בכפוף להתקנת צו איסור הלבנת הון שבעצם יסדיר את הפעילות בתחום.

<שלומית וגמן: ההסדרה הזאת זה הדבר שיאפשר לתעשייה לפעול.

<שלומית וגמן: ככל שיהיה צו איסור הלבנת הון שמחיל בצורה דומה את כל הסקטורים האחרים, את הזיהוי, הכרת לקוח ואת הדיווח לרשות לאיסור הלבנת הון במקרים שמתעורר חשד, הדבר יאפשר למערכת הפיננסית הכללית לנהל את הסיכון ביחס לפלטפורמות הללו.

<שלומית וגמן: מה שחשוב זה הסדרה.

<שלומית וגמן: אני חושבת שארגוני הביטקוין למיניהם יסכימו איתנו.

<שלומית וגמן: הסדרה מאפשרת בעצם פעילות גם בזירה המקומית וגם בזירה הגלובאלית.

<שלומית וגמן: היא מאפשרת לשאר המוסדות הפיננסיים לנהל את הסיכון בצורה טובה יותר, להפחית את ההדרה הפיננסית ולאפשר את התחרות.

משה גפני: מכל מה שאמרת, אני אוכל להשתמש בביטקוין?

<שלומית וגמן: התשובה היא שתוכל להשתמש בו, בהינתן קיומו של צו איסור הלבנת הון על הפלטפורמות הרלוונטיות כדי שיצמצם את הסיכון.

<שלומית וגמן: הדבר הזה מקובל בשורת מדינות ארוכה.

<שלומית וגמן: זה קיים בארצות הברית ובאוסטרליה.

יצחק הרצוג: היום כשהוא ילך לבנק שלו ויקנה ביטקוין, יש אוטומטית על פי הכללים של הבנקים, חובת דיווח מיידית לרשות להלבנת הון.

<שלומית וגמן: אין חובת דיווח מיידית.

יצחק הרצוג: אני יודע שזה מה שהבנקים דורשים.

<שלומית וגמן: אני אחדד.

<שלומית וגמן: הבנקים כגופים הפיננסיים, כמו שאר הגופים הפיננסיים, צריכים לנהל סיכון לגבי כל פעילות.

יצחק הרצוג: נכון.

יצחק הרצוג: דיברה על זה המשנה לנגידה ולכן הם עושים את זה.

<שלומית וגמן: כאשר אנחנו מטפלים בסקטור שהוא אינו מפוקח נוקטים אמצעי זהירות גבוהים יותר.

<שלומית וגמן: כאשר הסקטור יהיה מפוקח ויהיה לנו מפקח - - -

משה גפני: גברת וגמן, נתת תיאור ארוך ומפורט, זה בסדר גמור.

משה גפני: זאת ההזדמנות החגיגית שלי לומר לך, היות ורמזת לזה, אני רוצה שאנשים ידעו.

משה גפני: אני יושב ראש ועדת הכספים הראשון שמקדם את חוק הגמ"חים.

משה גפני: אנחנו מבקשים את העזרה שלכם בעניין של הרשות להלבנת הון ואנחנו לא מקבלים אותה.

משה גפני: פעם שלישית שהפגישה נדחתה.

<שלומית וגמן: הפגישה לא נדחתה.

משה גפני: לא חשוב, מה זה משנה, יש לי חסינות, אני יכול להגיד.

משה גפני: שלוש פעמים קבעו פגישה והיא נדחה.

משה גפני: גם בעוד שלושה ימים היתה צריכה להיות פגישה ודחיתם אותה.

משה גפני: הדבר השני, היות וזה מלווה כל הזמן בתקשורת.

משה גפני: הנושא של שימוש במזומן לא היה אצלי בכלל במשך קרוב לשנתיים.

משה גפני: הוא היה בוועדת החוקה ואני הסכמתי.

משה גפני: זה היה בוועדת החוקה ולא התקיים אפילו דיון אחד.

משה גפני: אני מואשם שלא קידמתי את זה.

משה גפני: אחרי שזה לא התקדם, הסכמתי שתהיה ועדה משותפת בראשות חוקה.

משה גפני: ביקשתי ממנהל הוועדה לתאם את המועד.

משה גפני: מתקשר אלי אתמול עיתונאי ואומר לי: עוד פעם דחית את הישיבה?

משה גפני: ביום שני הבא בשעה שתיים מתקיים הדיון.

איילת נחמיאס ורבין: גפני, זה באשמתך.

משה גפני: אני יודע שבאשמתי.

איילת נחמיאס ורבין: אני התנגדתי שזה יעבור לוועדת חוקה.

משה גפני: את צודקת, אבל זה שייך לאותו מקרה שאת תמיד מדברת עליו, שאת נלחמת בשבילי ובסוף אני מוותר.

מיקי לוי: אתה ויתרת.

משה גפני: נכון.

משה גפני: אלי אבידר, הבורסה ליהלומים, בבקשה.

אלי אבידר: בוקר טוב, תודה על הדיון.

אלי אבידר: אדוני, אני חושב שהדיון הזה חשוב כי הרכבת עוזבת את התחנה.

משה גפני: עזבה כבר כנראה.

אלי אבידר: יש במדינת ישראל פוטנציאל עצום בכל מה שקשור למטבעות הדיגיטאליים, בכל מה שקשור לחברות הטכנולוגיה, בכל מה שקשור לחברות סטראט אפ שהמרכז שלהם בהרצליה, שיודעות לעשות את זה ועושות את זה.

אלי אבידר: אנחנו מאבדים את הפוטנציאל הזה.

אלי אבידר: חשוב להסביר ששמענו כאן מהרגולציה את כל מה שמפחיד אותם.

אלי אבידר: הבורסה ליהלומים ביחד עם חברת "קארטס", עומדת להנפיק מטבע דיגיטאלי של ענף היהלומים שנותן פתרון לכל הדברים שהעלתה המשנה לנגידה.

אלי אבידר: לדוגמא: הנושא של הכסף המזומן.

אלי אבידר: מטבע דיגיטאלי שהוא מתועד על ידי טכנולוגיית בלוג צ'יין נותן פתרון לכסף מזומן.

אלי אבידר: כל תנועה וכל בן אדם שישתמש במטבע הזה יעבור KYC ויאושר על-ידי בורסת היהלומים.

אלי אבידר: דיברו כאן על הוולונטליות, הנושא התנודתיות של המטבע שהוא מסוכן למשקיע.

אלי אבידר: המטבע שלנו הולך להיות מגובה ברכישות יהלומים בשוק.

אלי אבידר: זאת אומרת, שלא יעמוד ריק.

אלי אבידר: המטבע הזה, כל הערך שלו מגובה בערך שמתחיל ב-25%, אדוני.

אלי אבידר: לאחר מכן התנודתיות של המטבע הזה תהיה מבוססת על אינדקס של שוק היהלומים, מה שאומר שכל שוק היהלומים ברמת-גן עובר אינדוקס ולאחר מכן בכל יום המדד ברור וידוע.

אלי אבידר: הדבר האחרון.

אלי אבידר: המטבע הזה בורסת היהלומים ברמת גן רוצה שהמטבע הזה יהיה המטבע של ענף היהלומים העולמי.

אלי אבידר: קהילה של יהלומים סגורה, מגובה, ידועה, רשומה, שהעסקאות האלה באותו מטבע יהיו מתועדות בכל רגע נתון.

אלי אבידר: אני חושב שהגיע הזמן שהרגולציה תתכנס ותגיד לנו מה כן ולא רק מה לא ומה מפחיד.

אלי אבידר: תודה רבה.

<מנחם רוזנפלד: אני יושב ראש איגוד הביטקוין.

משה גפני: אני אבקש בקצרה כי אני רוצה שחברי כנסת יתבטאו בנושא הזה.

משה גפני: היות והדיון מאוד מעניין, אני אקיים דיון נוסף בנושא.

משה גפני: גם המדינה על רשויותיה השונות עדיין לא החליטו מה הן הולכות לעשות עם זה.

משה גפני: התפקיד שלנו זה לפקח על עבודת הממשלה והרגולטורים.

<מנחם רוזנפלד: תודה רבה.

משה גפני: אתה איתי או איתם?

<מנחם רוזנפלד: אני איתך.

<מנחם רוזנפלד: אני רוצה לחדד קצת מה זה כל העולם של המטבעות הקריפטוגרפים?

<מנחם רוזנפלד: מה החזון?

<מנחם רוזנפלד: למה זה נועד?

<מנחם רוזנפלד: אני אתייחס בעיקר לביטקוין כי ביטקוין הוא הבסיסי, הוא הראשון בקטגוריה הזאת.

<מנחם רוזנפלד: ביטקוין הוא סוג חדש של כסף, כמו הכסף שאנחנו מכירים רק יותר טוב.

<מנחם רוזנפלד: מה שמבדיל אותו מכל מה שהיה לפניו זה שהוא מבוזר.

<מנחם רוזנפלד: כלומר, אין בו איזה שליט מרכזי.

<מנחם רוזנפלד: אין חברת ביטקוין בע"מ, אין מישהו שאחראי עליו, ששולט, שמנפיק אותו שמנהל אותו.

<מנחם רוזנפלד: במקום זה הוא מבוסס על הטכנולוגיה של ה"בלוג צ'יין", שזה בעצם מאפשר לרשת מחשבים לנהל.

משה גפני: אני הבנתי מה זה.

משה גפני: אני רוצה לדעת ממך, היות ואתה יושב ראש איגוד הביטקוין, מה אתה מצפה מאיתנו או יותר נכון מהמדינה שיעשו בהתייחסות לעניין הזה?

<מנחם רוזנפלד: אנחנו חושבים שבשביל שהתחום הזה יממש את הפוטנציאל העצום שלו, צריכה להיות בהירות רגולטורית, , צריכה להיות מסגרת רגולטורית מתאימה שמתייחסת לדבר החדש הזה.

<מנחם רוזנפלד: אנחנו מאמינים שביטקוין צריך להיות מטבע.

<מנחם רוזנפלד: לזה הוא נועד.

משה גפני: זאת אומרת, אתה חולק על העניין שזה נכס פיננסי ואתה רוצה שזה יהיה מטבע.

מיקי לוי: או נייר ערך.

<מנחם רוזנפלד: נכס פיננסי זה משהו באמצע.

<מנחם רוזנפלד: אני חושב שבשביל שיהיה פשוט מבחינה חשבונאית להתנהל איתו צריך שהוא יהיה מטבע.

<מנחם רוזנפלד: אני יודע שלא מחר נחליט שהוא מטבע וצריך לדון בזה, צריך לראות איך עושים את זה.

<מנחם רוזנפלד: אפשר לעשות את זה.

<מנחם רוזנפלד: מסגרת רגולטורית מתאימה יכולה להתייחס לזה שאפשר למנוע את הסיכונים.

<מנחם רוזנפלד: אפשר לעקוב אחר הביטקוין.

<מנחם רוזנפלד: בניגוד למה שמקובל עכשיו הוא לא אנונימי והוא רחוק מלהיות אנונימי.

<מנחם רוזנפלד: כל פעולת ביטקוין היא גלויה ואפשר בהחלט למזער את הסיכונים.

משה גפני: יוני אסיה, אתה המצאת מטבע בשם איטריום.

<יוני אסיה: לא, זאת הגזמה.

משה גפני: אני שמח ששימחתי אנשים אבל מה החגיגה?

<יוני אסיה: הלוואי אבל לא.

<יוני אסיה: לא המצאתי.

<יוני אסיה: חשוב להגיד שיש פה מהפכה שהיא גדולה בסדר גודל של המהפכה התעשייתית ושל המצאת החשמל.

<יוני אסיה: אנחנו נמצאים באיזו נקודת זמן בהתחלה של ההתחלה של המהפכה הזאת.

<יוני אסיה: יש פה הזדמנות למדינת ישראל לקחת חלק אמיתי במהפכה הזאת, שתיכתב בספרי ההיסטוריה והילדים שלנו, הנכדים שלנו, הנינים שלנו, יקראו על מה שקורה עכשיו.

<יוני אסיה: כדי לאפשר את זה, צריך לעבוד יחד בשיתוף פעולה עם האנשים פה שהם מתוך התעשייה.

<יוני אסיה: בסופו של דבר על כל הרשויות לעמוד בתקנים ולייצר רגולציה שהיא ידידותית ונכונה כדי בסופו של דבר להגדיל את בסיס המס בישראל.

<יוני אסיה: יכולים לקום פה גופים מישראל שמגמדים את הגופים הפיננסיים הקיימים בישראל, כי יכולים להיות להם לקוחות מ-100 מדינות בעולם ולא רק לקוחות ממדינת ישראל.

<יוני אסיה: אני חושב בסוף שזה האינטרס של המדינה.

<יוני אסיה: כמו שאנחנו היום סטרטאפ ניישן, הטכנולוגיה התחילה פה וש לנו הרבה מאוד מחברות האינטרנט שצמחו פה, אז תחשבו שמהפכת האינטרנט את מי היא הפחידה?

<יוני אסיה: את ידיעות, מעריב והארץ.

<יוני אסיה: זאת מהפכת האינטרנט שהפחידה את הפרסומאים.

<יוני אסיה: פה מדובר על גופים שהם גדולים פי מאה ויש פה הזדמנות לייצר גופים בסדר גודל שמדינת ישראל לא ראתה אף פעם.

<יוני אסיה: בשביל זה צריך פשוט לעבוד בשיתוף פעולה ולהבין שלא להסתכל על הטווח הקצר.

<יוני אסיה: צריך להסתכל על הטווח הארוך ולא להסתכל על המיסוי בשנה הקרובה.

<יוני אסיה: צריך להסתכל על בסיס המס בעשר השנים הקרובות, כשמאות טריליוני דולרים יעברו ל"בלוג צ'יין" ואיך חלק מהם עוברים דרך מדינת ישראל.

מיקי לוי: כמה מטבעות וירטואליים יש ועל כמה אנחנו יודעים מי עומד מאחוריהם?

מיקי לוי: אם יש איקס, האם יש גם איקס מאחוריהם או זה איקס מינוס וואי, וואי?

משה גפני: כמה מטבעות יש?

<יוני אסיה: יש אלפי מטבעות.

<יוני אסיה: היו יותר הנפקות מטבע ראשונות מהנפקות בכל הבורסות בכל העולם.

<יוני אסיה: המטבעות האלה, אנחנו רואים שההסדרה הפנימית, בסוף מי שמצליח לגייס כסף למטבעות בצורה רצינית זה אנשים רציניים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מבקש ממך וגם מרוזנפלד, האם אתם יכולים לתת תכנית מה אתם מצפים שהמדינה תעשה.

משה גפני: זאת עובדה.

משה גפני: אנחנו נמצאים על סדר היום.

משה גפני: דיברת על ההיסטוריה.

משה גפני: בהיסטוריה יגידו שחבר הכנסת הרצוג הציע לי לקיים על זה דיון ואני הראשון שקיימתי על זה דיון.

משה גפני: בהיסטוריה זה יהיה רשום כבר ואי-אפשר לקחת את זה.

יצחק הרצוג: "בלוק צ'יין" זה כמו פילפול תלמודי.

יצחק הרצוג: זה הכול מחשבה מחוץ לקופסא.

משה גפני: אגב, בגמרא במסכת קידושין יש על זה דיון גדול.

משה גפני: לא כתוב שזה הביטקוין אבל כתוב שזה פונדיון וכתוב שמות אחרים שהיו בתקופה ההיא.

משה גפני: זה דבר שהיה וכנראה גם יהיה ומי שנכנס להיסטוריה זה מי שלוקח את הדברים ברצינות.

משה גפני: מה שאמרת לגבי ידיעות, מעריב והארץ, צדקת.

משה גפני: אני כבר לא קורא את העיתונים האלה.

<ניר הירשמן: אני מאיגוד הביטקוין.

<ניר הירשמן: אני רוצה לומר מילה אחת על מה שקורה בעולם.

<ניר הירשמן: אנחנו ביצענו שורה של השוואות בין-לאומיות.

<ניר הירשמן: קודם כל, לגבי מדינות שמגדירות את ביטקוין ככסף פרטי או אמצעי תשלום: יפן, גרמניה, דנמרק, אוסטרליה.

<ניר הירשמן: מדינות רבות פוטרות ביטקוין ממע"מ וכן הלאה.

<ניר הירשמן: דבר נוסף.

<ניר הירשמן: אנחנו יודעים שיש כ-40 עד 50 חברות סטרט אפ שגייסו חלק מהם בין 2 מיליון ל-50 מיליון דולר.

<ניר הירשמן: החברות האלה נטועות גם בישראל וגם בעולם.

משה גפני: אני רוצה שתכתבו מה שאתם מצפים.

<ניר הירשמן: אנחנו מבקשים זה להקים מחדש את הוועדה כדי לתת ודאות רגולטורית לאותן חברות.

<ניר הירשמן: להקים מחדש את הוועדה שתגדיר את המעמד של הביטקוין בישראל.

משה גפני: חברת הכנסת איילת נחמיאס, בבקשה.

איילת נחמיאס ורבין: אני אעשה את זה מאוד קצר כי אני חושבת שהרגולטורים נתנו לנו תמונה די מלאה של המצב.

איילת נחמיאס ורבין: רב הנסתר על הגלוי, זה ברור, לפחות מבחינת איך רשויות המדינה צריכות להתייחס לנושא הזה של המטבעות.

איילת נחמיאס ורבין: מצד שני, אנחנו לא יכולים להתנהג כאילו זה לא קיים ואז ברגע האמת נמצא את עצמנו מתעסקים עם משהו שאנחנו לא באמת מכירים.

משה גפני: לא אמרתי על הגמ"חים, זה היה סתם כבדרך אגב.

איילת נחמיאס ורבין: אני אגיד לך למה.

איילת נחמיאס ורבין: כל זה קשור לנושא של לאיפה העולם הולך.

איילת נחמיאס ורבין: העולם הולך להפחתת השימוש במזומן.

איילת נחמיאס ורבין: אגב, בעלי מאוד מוטרד מהמטבעות הווירטואליים כי הוא יודע שהקניות ימשיכו להיות לגמרי ריאליות.

איילת נחמיאס ורבין: לכן אני אומרת שאנחנו חיים במציאות שבה אין לנו ברירה אלא לתת לדבר הזה את הדעת.

איילת נחמיאס ורבין: בעיקר, בהיבט של השרשרת מוצר הזאת, לאיפה הכסף הזה מגיע בסופו של דבר.

משה גפני: חברת הכנסת רחל עזריה, בבקשה.

רחל עזריה: יש פה כמה דברים.

רחל עזריה: אני שומעת את הדיבור על כך שזה העתיד באופן מוחלט וברור.

רחל עזריה: אני אומר שאני לא בטוחה.

רחל עזריה: היו לנו כמה הזדמנויות כאלה כמו עם ננו טכנולוגיה.

רחל עזריה: זוכרים שאמרו שזה העתיד?

איילת נחמיאס ורבין: זה עדיין העתיד, יקירה.

איילת נחמיאס ורבין: זה ייקח זמן.

רחל עזריה: אני יודעת.

רחל עזריה: פרס זכרונו לברכה עסק בזה.

רחל עזריה: המכוניות "בטר פלייס".

רחל עזריה: יש לנו אירועים כאלה ואני חושבת שזה האירוע שבו אנחנו נמצאים.

רחל עזריה: אני לא חושבת שאנחנו יודעים בדיוק מה יהיה המעמד של המטבעות הווירטואליים.

רחל עזריה: ברור לי שהעשור בלי ריבית חייב איכשהו להתפרץ החוצה.

רחל עזריה: זאת אומרת, לא יכול להיות שלדור הצעיר יותר אין שום מקום שבו הם יכולים לעשות משהו עם הכסף ולכסף יהיה משמעות אם אין להם מיליון שקלים לקנות דירה.

רחל עזריה: אני חושבת שזה המענה שזה נותן, לעומת כל המסגרות הקלסיות של הבנקים, שבעצם הם לא נותנים מענה לאף אחד שאין לו המון כסף.

רחל עזריה: לכן אני חושבת שכן תהיה לזה משמעות אבל אנחנו לא יודעים בדיוק.

רחל עזריה: מה שברור, גם בדברים שבסוף לא הצלחנו תמיד ידענו להיות הראשונים לתת את המענה ולהיות הראשונים לתת את הבהירות הרגולטורית, שתאפשר בסופו של דבר לתחומים האלה להתקדם ולהתקיים.

רחל עזריה: לכן, בעיניי, אחד הדברים הכי חשוב זה לייצר את הבהירות הרגולטורית, מה שאין לנו היום.

משה גפני: משה, אני רוצה שתהיה בסיכום.

רחל עזריה: אני חושבת שצריך לייצר את הבהירות הרגולטורית.

רחל עזריה: יש את הצוות שעובד אבל הגיע הזמן לעשות את זה - - -

משה גפני: אין צוות שעובד, הוא התפרק.

משה גפני: רחל, אני משתתף באופטימיות שלך.

רחל עזריה: רשמית יש צוות.

רחל עזריה: אני חושבת שיש את הצוות אבל אנחנו עדיין צריכים להתכנס לתוך קבלת המחלטות.

רחל עזריה: כמו בכל תחום שאנחנו תמיד מקדימים, פה לצערי אנחנו לא מקדימים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: אדוני, אני הולך להגיד משהו שהוא מחוץ לסדר היום.

מיקי לוי: שמתי את ידי על חוק ההסדרים ועל חוק התקציב עוד לפניך ולפני כמה חברי כנסת כאן.

מיקי לוי: יש בפני הצעת מחליטים.

מיקי לוי: ממשלת ישראל שאתה שייך לה מחליטה על קיצוץ רוחבי כדי לקצץ בארוחות הצהריים, בהתאם לדודי אמסלם, בארוחות השוטרים.

מיקי לוי: כך כתוב: כיום השוטרים מקבלים סבסוד מלא על הוצאות ההסעדה שלהם ואולם מאחר שאין הבדל מהותי בין שוטרים לבין יתר עובדי המדינה, הוחלט לקצץ את ארוחת הצהריים.

מיקי לוי: יש לי פרשנות לעניין.

מיקי לוי: שוטרים לא מקבלים תוספת של שעות נוספות, לא מקבלים 200% על עבודה בשבת.

מיקי לוי: זאת הממשלה הרעה ולא רוצה להגיד מילים יותר גרועות.

מיקי לוי: המשך תפיסת העולם של דודי אמסלם.

מיקי לוי: תתביישו לכם, בושה וחרפה.

מיקי לוי: אתם תשלמו על זה מחיר כבד.

משה גפני: תודה, שיתנו לשוטרים ביטקוין.

משה גפני: סתם בצחוק, אני צוחק איתך.

משה גפני: אני מסכים איתך.

מיקי לוי: אני הולך לעשות לך צרות.

משה גפני: אתה לא עושה לי צרות, אנחנו לא נאשר את זה, אז מה יהיה?

מיקי לוי: יפה מאוד.

משה גפני: לא הבטחתי, בלי נדר.

יצחק הרצוג: אני מודה לכולם שבאו.

יצחק הרצוג: אני חושב שהדיון הזה הוא מאוד מאוד משמעותי לעיסוק בנושא של המטבעות המוצפנים, הווירטואליים והדיגיטאליים.

יצחק הרצוג: יש פה מתח בין בהלה לזהב, שהיא דבר הכי מסוכן שיכול להיות לאזרח פשוט, אבל זאת תופעה אנושית מוכר, לבין ההתמודדות עם השתנות העולם.

יצחק הרצוג: השתנות העולם היא דבר כמעט בלתי הפיך כשזה נוגע לנושא הזה, אבל ההשלכות שלו הן עצומות.

יצחק הרצוג: לכן, הרגולטורים, שבאמת מתמודדים עם הסוגיה הזאת יום יום, אין להם תשובות מוחלטות.

יצחק הרצוג: אנחנו מצפים לחידוד תשובות, כך שיהיה איזה אקלים רגולטורי, אפילו זמני, שאיתו אפשר להתנהל בתוך המסגרת של התעשייה ושל האזרחים שלא רוצים בהלה לזהב, אבל בכל זאת מתעניינים מאוד בנושא הזה.

יצחק הרצוג: לנושא הזה יש שלכות רוחב עצומות לכלכלת ישראל וגם לעתיד השוק הפיננסי בעולם.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מודה לך על זה על-כך שהערת את תשומת ליבי כבר לפני כמה שבועות על העניין הזה.

משה גפני: אני שמח שאנחנו מקיימים את הדיון הזה.

משה גפני: זה במקום, זה נכון וזה הולך להיות דיון שיימשך כאן בוועדה.

משה גפני: העולם המערבי הוא עולם יותר עשיר ממה שהיה פעם.

משה גפני: הוא משתמש בהרבה מאוד כספים שהוא עושה איתם דברים לצרכיו.

משה גפני: הרגולטורים בכל מדינה בעולם מכבידים את עולם על האנשים ובסופו של דבר - - - רצית לומר משהו?

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: רק רציתי להפנות את תשומת לבך שלא מדובר רק בביקוין.

<שמואל האוזר: יש גם ביטכהן, זה מיועד ליהודים.

איילת נחמיאס ורבין: יש קרנות השקעה שמתמחות בחברות שמקפידות על מסורת ישראל.

משה גפני: מה זה רלוונטי.

משה גפני: כפי שהתחלתי לומר, העולם המערבי מחפש פתרונות.

משה גפני: אנחנו רואים את זה כאן בארץ ובעולם.

משה גפני: הוא מחפש פתרונות לשימושים שמכבידים את עולם.

משה גפני: כל הגופים הפיננסים שעושים את זה מתוך כוונה טובה.

משה גפני: חלקם עושים את זה בגלל שהם לא רוצים לריב עם אף אחד, כמו גופים פיננסים שמכבידים את עולם על הלקוח הפשוט כדי למצוא חן בעיניי הרגולטור שמפקח עליהם ואז הגענו לתופעה הזאת.

משה גפני: התופעה הזאת היא תופעה שיכול להיות שתיעלם.

משה גפני: זאת תופעה שיכולה לפרוץ באופן כזה שיהיה קשה מאוד להתמודד עם זה ואנחנו מדברים עכשיו על מדינת ישראל.

משה גפני: הדבר הראשון, אני מבקש שיוקם הצוות מחדש.

משה גפני: כפי שידעו לאחד בין בנק ישראל לבין משרד האוצר בחוק של יציבות פיננסית.

משה גפני: אני ממש התפלאתי על זה שהחוק הגיע לכאן.

משה גפני: הוא הגיע ואני מטפל בו.

משה גפני: נשאר סעיף אחד שכמובן שמתעקשים עליו ואני לא מתכוון לוותר בו.

משה גפני: אם הסעיף הזה יטופל ויסודר, אז החוק הולך לעבור לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: משרד האוצר נכנס לתוך בנק ישראל ומתחילה להיות שם פעילות משותפת.

משה גפני: אני לא בטוח ששם זה נכון אבל אני אעביר את החוק הזה, בגלל שצריך לתת צ'אנס על יציבות פיננסית.

משה גפני: ממשלת ישראל על כל שלוחותיה חייבת לשבת ליד השולחן ולקבל החלטה לאן הולכים עם הדבר הזה.

משה גפני: הוועדה צריכה לקום מחדש עם כל הגופים הרגולטוריים כמו בנק ישראל, שלדעתי צריך לעמוד בראש.

משה גפני: לא משנה, אתם תחליטו.

משה גפני: בנק ישראל, משרד האוצר על כל אגפיו, הנושא של הרשות לניירות ערך, רשות המיסים, כל אלה צריכים להיות בוועדה הזאת ולהגיד לנו בתוך תקופה לא ארוכה מה הולכים לעשות עם זה.

משה גפני: אנחנו יוצאים מהישיבה הזאת מודאגים.

משה גפני: כל מי שכלול בעניין הזה, הוא חלק מהנושא.

משה גפני: הרשות להלבנת הון צריכה להיות בעניין, הבורסה צריכה להיות בעניין.

משה גפני: צריכים להיות בעניין כדי להגיע לפתרון.

משה גפני: ועדת הכספים תנהל מעקב מה הממשלה עושה.

משה גפני: ככל הנראה בהמשך נקיים דיון נוסף כדי לדעת לאן התקדמנו מכאן.

משה גפני: אנחנו לא משאירים את זה ליד המקרה ואנחנו לא אומרים: בסדר, אנחנו סומכים על הממשלה שהם יעשו מה שצריך.

משה גפני: יש פה חלק מחברי הוועדה שלא סומכים על הממשלה הזאת.

משה גפני: הוועדה הזאת היא לא קואליציה ואופוזיציה.

משה גפני: לכן אנחנו הוועדה כולה על כל חלקיה נעקוב אחרי הנושא הזה.

משה גפני: אני מבקש לקבל עדכון על ההתקדמות בעניין.

משה גפני: כפי שאמרתי בהתחלה, אני מבקש מהגופים והאנשים הפרטיים שעוסקים בעניין הזה.

משה גפני: אני בתחילת הדרך, אני יושב ראש הוועדה.

משה גפני: אני מבקש לדעת בכתב מה אתם מציעים שאנחנו נעשה.

משה גפני: אני פתוח לשמוע, אני אתייעץ עם החברים.

משה גפני: לא רק לדבר באוויר ולהגיד שזה מטבע ולא נכס פיננסי.

משה גפני: מה זה מטבע?

משה גפני: איך אנחנו מתייחסים לעניין הזה?

משה גפני: אני רוצה שאנחנו נלמד את העניין ונקבל החלטה.

משה גפני: בכל מקרה, אני מבקש בעוד חודש וחצי לדווח לי מה עשיתם במהלך 45 הימים האלה.

משה גפני: זה נושא מרכזי וצריך לדעת איך אנחנו מתייחסים לזה.

משה גפני: אני מודה לכל אלה שהשתתפו בדיון, לכל אלה שהגיעו לכאן.

משה גפני: אני מודה לחברי הכנסת ואני מודה לחבר הכנסת הרצוג.

משה גפני: הישיבה נעולה.