ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 912, 2018-01-09 12:00

אחמד טיבי: צהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים בנושא: יזמות בתחום ההייטק בחברה הערבית.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת משה גפני, שאיפשר את הדיון החשוב והכמעט ראשון מסוגו.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לטמיר, מנהל הוועדה, על העזרה הלוגיסטית בקיום היום הזה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לשר המדע, השר אקוניס, ולמנכ"ל המשרד שהגיעו לכאן, אל"ף, בשל חשיבות הנושא, ובי"ת, בשל היותו השר הממונה על התחום הזה בעבודת הממשלה.

אחמד טיבי: אנחנו עוד מעט נשמע את הצגת הדברים על ידי השר אקוניס.

אחמד טיבי: המגזר הטכנולוגי במדינה הוא נכס אסטרטגי למשק, הוא מניע את צמיחתה הכלכלית של המדינה.

אחמד טיבי: התפתחות והתקדמות מגזר זה מציבות אתגרים מהותיים.

אחמד טיבי: בשנת 2012 עד 2016 גדל מספר הסטודנטים הערבים שלומדים את מקצועות ההייטק ביותר מ-60%.

אחמד טיבי: משנת 85 עד שנת 2014 למדו סך הכל 1,598 סטודנטים ערבים בהייטק.

אחמד טיבי: בשנת 2016 לבדה למדו 2,224 סטודנטים ערבים, על פי הנתונים של ארגון צופן.

אחמד טיבי: אנחנו נגיע לארגון צופן ועבודתו החשובה בהמשך.

אחמד טיבי: למרות שהערבים מהווים כ-20% מכלל אזרחי המדינה, כאשר בוחנים את מצבם של הערבים בהייטק מגלים שהם "זוכים" לתת ייצוג דרמטי.

אחמד טיבי: שיעור המועסקים הערבים בתעשיית הטכנולוגיה מוערך בכ-3% בלבד, נכון לתחילת 2017.

אחמד טיבי: יש מאמץ לקדם הצעת מחליטים בממשלה להקמת שני פארקי הייטק: באזור התעשייה בכפר קאסם ובנצרת, בהובלת המשרד לשוויון אזרחי, משרד הכלכלה, מרכז ההשקעות, העיריות עצמן, הרשות לפיתוח כלכלי ומיודענו מר איימן סייף.

אחמד טיבי: אני לא יודע אם השר והנוכחים יודעים, אבל בנצרת מועסקים יותר מ-1,000 מהנדסים ערבים ויהודים.

אחמד טיבי: יש יותר מ-40 חברות הייטק שעובדות ופועלות בנצרת.

אחמד טיבי: יש יותר מ-5,000, מהנדסים ערבים, מהנדסי הייטק, כיום במדינת ישראל.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את האורחים שהגיעו אלינו.

אחמד טיבי: בהתחלה אני רוצה לברך את מר סאמי סעדי ואת נציגי ארגון צופן, שזה ארגון שפועל לקידום ההשתלבות של האזרחים הערבים בתעשיית ההייטק.

אחמד טיבי: הם עושים עבודה מצוינת בתחום הזה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את היזמים הערבים והיהודים שהגיעו בשל חשיבות הנושא.

אחמד טיבי: חשובה מאוד העובדה שאני רואה את הדור הצעיר כאן, את התלמידים ואת התלמידות.

אחמד טיבי: המאמץ הזה שלנו מופנה כדי לפתוח את הדרך שלהם לעתיד טוב יותר על ידי שילובם בתחום ההייטק.

אחמד טיבי: זה כמעט התחום החשוב ביותר בעולם המודרני.

אחמד טיבי: סאמי הסביר לי כמה הכניסו המהנדסים הערבים, מה הייתה ההכנסה שלהם בשנים האחרונות.

אחמד טיבי: הוא הזכיר לי מספר של 4 מיליארד שקל, נדמה לי.

אחמד טיבי: זה גם נושא אטרקטיבי לסטודנטים לחשוב עליו.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את גברת ג'ורדנה קוטלר, נציגת פייסבוק בישראל.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את מר דדי פרלמוטר, סגן נשיא בכיר של אינטל לשעבר ויושב-ראש משותף של המועצה הציבורית לקידום ההייטק בחברה הערבית.

אחמד טיבי: תודה שבאת, אדוני.

אחמד טיבי: אני רואה את ג'עפר פרח, מנהל מרכז מוסאוא, שפועל לקידום החברה הערבית בתחום הכלכלי והחברתי.

אחמד טיבי: אני רואה אורחים שעוסקים בתחום הזה.

אחמד טיבי: אני מודה לכם שהגעתם.

אחמד טיבי: אני מברך על השתתפותם של תלמידי תכנית פרחי הייטק בגבעת חביבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: זאת הייתה ההקדמה.

אחמד טיבי: אדוני השר, אני רוצה לתת לנציג ארגון צופן, חשוב שאתה תשמע אותו.

אופיר אקוניס: אני אשמע אותו.

אופיר אקוניס: אחר כך אני אדבר.

אופיר אקוניס: אחרי עזיבתי המנכ"ל יישאר.

אחמד טיבי: מר סאמי סעדי.

<סאמי סעדי: שלום רב.

<סאמי סעדי: באמת תודה לד"ר טיבי, תודה לשר ולחברי הכנסת, לאורחים.

<סאמי סעדי: תודה גם לנעמי קריגר מהרשות לחדשנות.

<סאמי סעדי: מה שבאנו ואמרנו כארגון צופן זה שאנחנו רוצים לשלב את החברה הערבית בתעשיית ההייטק בישראל.

<סאמי סעדי: אנחנו רואים בזה win-win situation.

<סאמי סעדי: זה טוב למדינה, זה טוב לחברה הערבית, זה טוב לחברה המשותפת.

<סאמי סעדי: מה שד"ר טיבי דיבר עליו בנצרת זה על אלפי מהנדסים יהודים וערבים שעובדים.

<סאמי סעדי: זה מה שאנחנו רוצים לעשות גם בכפר קאסם.

<סאמי סעדי: אנחנו חושבים שחברה משותפת לא צריכה להיות בכיוון אחד, היא צריכה להית בשני כיוונים.

<סאמי סעדי: אני חושב שגם פיתוח כלכלי יכול להיות וצריך להיות דרך ההייטק.

<סאמי סעדי: המנוף לפיתוח כלכלי נמצא היום בנצרת וביישובים הערבים.

<סאמי סעדי: אנחנו מאוד רוצים ומקווים לפתוח גם סניף באזור הנגב שישרת את החברה הערבית בנגב.

<סאמי סעדי: מה אנחנו עושים?

<סאמי סעדי: אנחנו מתאמים ומשלבים בין ההיצע לביקוש.

<סאמי סעדי: ההיצע הוא ההון האנושי המצוין של החברה הערבית שעשרות שנים לומדת את מקצועות ההייטק ומכל מיני סיבות ואתגרים לא מצאה את מקומה בתוך התעשייה הזאת.

<סאמי סעדי: צופן מאפשרת, מתאמת, מכשירה את כל ההון האנושי הזה מתוך האוניברסיטאות - ממכללת תל חי בקרית שמונה ועד מכללת סמי שמעון בנגב.

<סאמי סעדי: אנחנו עובדים בתוך המוסדות האקדמיים בשביל להכשיר אותם ולהכניס אותם לתעשייה.

<סאמי סעדי: אם ב-2008 כמעט ולא היה מוזכר העניין הזה של תעשיית הייטק בחברה הערבית, היום אנחנו רואים שהמספר גדל מ-350 ל-5,000 מועסקים בתוך התעשייה.

<סאמי סעדי: אנחנו רואים היום עשרות סטארט-אפים.

<סאמי סעדי: הכי חשוב מבחינתנו זה בניית התעשייה הזאת בתוך החברה הערבית.

<סאמי סעדי: דרוש לה שיהיו סטארט-אפים ויזמים בתוך החברה הערבית, יזמים יהודים וערבים במשותף.

<סאמי סעדי: היום יש יותר מ-92 סטארט-אפים שפועלים באזור נצרת.

<סאמי סעדי: כמעט חצי מהם קיבלו את המענק של המדען הראשי.

<סאמי סעדי: זאת תכנית מצוינת.

<סאמי סעדי: צריך להמשיך את כל נושא המענקים שב-85% מושקעים בתוך הסטארט-אפים האלה, כי העתיד יבוא גם מתוך הסטארט-אפים האלה שיתפתחו ויבנו את התעשייה הזאת.

<סאמי סעדי: חשוב מאוד גם לציין את המספר שד"ר טיבי ציין.

<סאמי סעדי: אני חושב שזה מספר שגם הרשות לחדשנות וגם משרד הכלכלה עשו עליו מחקר.

<סאמי סעדי: מ-1984 עד 2014 סך כל הסטודנטים הערבים שלמדו את מקצועות ההייטק היה 1,598.

<סאמי סעדי: ב-2016 היו 2,224 סטודנטים שלמדו את המקצועות האלה.

<סאמי סעדי: בשנת הלימודים הזאת, שנת 2017, מספר הסטודנטים הערבים שלומדים את מקצועות ההייטק הוא 2,755.

<סאמי סעדי: זה מספר מדהים, אבל עדיין קטן.

<סאמי סעדי: יש לנו אפשרות.

<סאמי סעדי: אני חושב שזאת המטרה של ועדת הכספים, של הכנסת ושל ממשלת ישראל, לתת מספיק השקעות בשביל להגדיל את מספר הסטודנטים שלומדים את מקצועות ההייטק כדי שנוכל להגיע תוך 3 שנים לעשרת אלפים סטודנטים.

<סאמי סעדי: ככה גם נוכל לתת את המענה למחסור של אלפי מהנדסים שלא נמצאים היום בתעשייה.

<סאמי סעדי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה על הדברים החשובים.

אחמד טיבי: אני רוצה לברך את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, יושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה שנמצאת איתנו כאן, ואת חבר הכנסת לשעבר ולעתיד אוסאמה סעדי.

אחמד טיבי: מכובדי השר, הבמה שלך.

אופיר אקוניס: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש.

אופיר אקוניס: אני חושב שהישיבה הזאת חשובה מאוד למדינת ישראל.

אופיר אקוניס: לא רק לתעשיית ההייטק של מדינת ישראל, אלא למדינה כולה.

אופיר אקוניס: מיד כשביקשת ממני להופיע בה נתתי לך תשובה חיובית, והנה הגיע היום ואנחנו כאן.

אופיר אקוניס: אני רוצה לברך גם את יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, את חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, שגם הייתה אצלי בפגישה לפני כמה חודשים בעניינים דומים.

אופיר אקוניס: אני רוצה לברך את חבר הכנסת אוסאמה סעדי.

אופיר אקוניס: התבקשתי לבוא כדי לסקור את פעילות משרד המדע והטכנולוגיה במגזר הלא יהודי.

אופיר אקוניס: עם כניסתי לתפקיד הודעתי שהמדיניות שלי תתבסס על הנגשת המדע והטכנולוגיה לכל אזרחי ישראל באשר הם, הודעתי שהמדע, הטכנולוגיה, החדשנות וההייטק לא יישארו בתוך קבוצה סגורה בגיאוגרפיה מאוד ברורה במרכז הארץ, אלא יתפשטו לכל רחבי הארץ, לכל האוכלוסיות ולכל המגזרים.

אופיר אקוניס: זה מימוש מיידי של המדיניות שלי – הנגשת מדע וטכנולוגיה לכל אזרחי ישראל.

אופיר אקוניס: מה עשינו?

אופיר אקוניס: בוא נראה באמצעות הגרף.

אופיר אקוניס: מלגות ההצטיינות על שם צבי ינאי, מטרתן להגדיל את ההון האנושי בתחומי מחקר בעלי עדיפות לאומית, להגדיל ייצוג של מגזרים ספציפיים באוכלוסייה.

אופיר אקוניס: כמו שאתם רואים, משנה לשנה יש עלייה במספר מלגות ההצטיינות על שם צבי ינאי שניתנות במגזר הערבי, הדרוזי והצ'רקסי.

אופיר אקוניס: בוא ניגש רגע ונראה מה קורה בשנת 2017.

<פרץ וזאן: אני אתן את הפעילויות בשנת העבודה 2017.

<פרץ וזאן: אנחנו נתחיל עם סל מדע.

<פרץ וזאן: סל מדע זה מכשיר שהושק לראשונה בשנת 2016 עם כניסתו של השר אופיר אקוניס למשרד המדע.

<פרץ וזאן: במסגרת הסל הזה מוקצים לרשויות מקומיות כ-35 מיליון שקלים בשנה הראשונה.

<פרץ וזאן: בשנה השנייה אנחנו מקווים להגיע ל-40 מיליון שקלים.

<פרץ וזאן: סך כל המגזר שהוא לא יהודי מתכנס ל-28% מתקציב סל המדע של משרד המדע.

<פרץ וזאן: אני אומר, זה מכשיר חדש.

<פרץ וזאן: בשנה הראשונה הגישו 175 רשויות.

<פרץ וזאן: בשנת העבודה הנוכחית הגישו כבר 215 רשויות.

<פרץ וזאן: אנחנו מקווים להמשיך ולגדול בשנים הבאות.

<פרץ וזאן: כפי שניתן לראות פה בשקף, אחוז התקצוב של המגזר הלא יהודי גדול בהרבה מחלקו באוכלוסייה.

אופיר אקוניס: אני מבקש להראות, אדוני היושב-ראש, ועל כך גם דיברתי עם חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, את הגרף האחרון, השמאלי ביותר.

אופיר אקוניס: לא רואים כל כך טוב את המספרים, אבל תראו שבסל מדע אחוז המגזר הלא יהודי הוא 28%, בחוגים – 42%, בקייטנות - 38%.

אופיר אקוניס: אגב, זאת ההצלחה האדירה שלנו, קייטנות הקיץ המסובסדות של משרד המדע.

אופיר אקוניס: 80 שקלים לשבוע זה התשלום לילד.

אופיר אקוניס: זה הסכום הנמוך ביותר מבין כל הקייטנות ברחבי הארץ.

אופיר אקוניס: במדעניות העתיד אנחנו פחות או יותר באחוז היחסי.

אופיר אקוניס: זה המינימום כפי שאתם רואים.

אופיר אקוניס: כולם, גם החונכות ללימודי מדעים וגם המו"פים, נתמכים על ידי משרד המדע ב-30%.

אחמד טיבי: שיתפנו פעולה, פרץ, במו"פ גליל ובמו"פ משולב.

אופיר אקוניס: בוודאי.

<פרץ וזאן: אני חושב שבזכות שיתוף הפעולה שדיבר עליו חבר הכנסת אחמד טיבי הסכום של שני המו"פים במגזר הלא יהודי עלה השנה לשיא של כל הזמנים.

<פרץ וזאן: אחד נמצא בשפרעם, השני בוואדי ערה.

אופיר אקוניס: לא בכדי, אדוני המנכ"ל ואדוני היושב ראש, עמדתי על האחוזים, משום שבדרך כלל אומרים שצריכים להגדיל את העדפות המתקנות.

אופיר אקוניס: תראו מה קורה כאן.

אופיר אקוניס: בכל פרמטר יש העדפה מתקנת שבדלתא היא הרבה יותר גדולה מהאחוז היחסי של מספר ערביי ישראל מתוך האוכלוסייה במדינת ישראל.

אופיר אקוניס: אני חושב שאנחנו עושים את הדבר הנכון.

אופיר אקוניס: אני תמיד אומר - זו השקפת עולמי, כדאי להכיר אותה, אני חושב שהיא השקפה נכונה, אני מקווה לפחות - שאתה לא מוריד את החזק למטה, אלא דוחף את החלש למעלה, והנה ההוכחה.

<פרץ וזאן: אני אציג את התכנון ל-2018.

<פרץ וזאן: אנחנו רואים סל מדע עם תקציב כולל של 50 מיליון.

<פרץ וזאן: מתוך זה מתוכנן 15.5 מיליון לטובת המגזר הלא יהודי.

<פרץ וזאן: הגדרתי קודם מה זה סל מדע, אני חושב שהדברים ברורים.

<פרץ וזאן: זה להנגיש מדע וטכנולוגיה לכלל האוכלוסיות בכלל הרשויות.

<פרץ וזאן: אנחנו רואים פה את היקפי התקציב.

<פרץ וזאן: בתחום החוגים 42% מתוכנן בשנת 2018 למגזר הלא יהודי.

<פרץ וזאן: אני אציין עכשיו רק מה שמתוכנן למגזר הלא יהודי, שזה 23% מתוך קרוב ל-5 מיליון.

<פרץ וזאן: מיליון 150 יתוקצב עבור המגזר הלא יהודי.

<פרץ וזאן: מדעניות העתיד זה פרויקט, למי שלא מכיר, של תמיכה בלימודי מדעים לנערות מכיתה ט' עד אמצע י"ב.

אופיר אקוניס: יש פה בנות שהן בפרויקט הזה, שהן במיזם הזה של מדעניות העתיד?

אופיר אקוניס: מישהי משתתפת פה במיזם הזה?

אחמד טיבי: אלה פרחי הייטק מגבעת חביבה.

אופיר אקוניס: באיזה כיתה אתם עכשיו?

<קריאה: יש אחת מכיתה י'.

אופיר אקוניס: מי זו האחת?

אופיר אקוניס: את משתתפת בזה?

אופיר אקוניס: באיזה מקום?

<קריאה: באכסאל.

אופיר אקוניס: יפה מאוד.

אופיר אקוניס: את מרוצה מהמיזם של מדעניות העתיד?

אופיר אקוניס: את אוהבת את מה שאת עושה?

<קריאה: כן.

אופיר אקוניס: מצוין.

אופיר אקוניס: רק להבין מה הם המיזמים האלה.

אופיר אקוניס: איתך, חבר הכנסת טיבי, ועם חברת הכנסת עאידה תומאס סלימאן דיברנו על העלאה, על השתלבות של ערביי ישראל בתוך ההייטק הישראלי.

אופיר אקוניס: זה קטר הצמיחה של מדינת ישראל.

אופיר אקוניס: הוא החליף את מה שהיה כאן עד תחילת שנות ה-90, את המגזרים המסורתיים שהיו, את התעשיות הישנות.

אופיר אקוניס: גם סאמי סעדי דיבר על כך שיש עלייה במספר התלמידים.

אופיר אקוניס: למה?

אופיר אקוניס: זו היא התשתית.

אופיר אקוניס: התשתית ניתנת ברובה הגדול בחטיבות הביניים ובבתי הספר היסודיים.

אופיר אקוניס: אז אתה רואה את הדברים, את המספרים העולים גם באוניברסיטאות.

<פרץ וזאן: במדעניות העתיד אנחנו מדברים על 26% סך הכל.

<פרץ וזאן: לגבי חונכות ללימודי מדעים, משרד המדע בשיתוף עם משרד האוצר הגדיל באופן משמעותי את תחום החונכויות שבו סטודנטים חונכים תלמידים בתחום המדעים.

<פרץ וזאן: 31% מסך כל התקציב בתחום הזה של 15 מיליון מוקצה לטובת המגזר הלא יהודי.

<פרץ וזאן: על המו"פים דיברנו קודם.

<פרץ וזאן: המגמה היא להמשיך את הגידול.

<פרץ וזאן: אמרתי כבר שבשנת 2017 היה שיא של גידול בתמיכה במו"פים.

<פרץ וזאן: בכל אחד ואחד מהמו"פים האלה מועסקים כ-10 חוקרים.

<פרץ וזאן: אנחנו מעודדים גם תעסוקה של אקדמאים באמצעות המיכה במו"פים האלה וגם מחקר ופיתוח במגזר הערבי.

<פרץ וזאן: לגבי אוריינות דיגיטלית, מדובר על פרויקט שנקרא להב"ה.

<פרץ וזאן: הוא פרוס בכל רחבי הארץ.

<פרץ וזאן: ישנם 7 מרכזים - זה מתוך 30 - במגזר הלא יהודי.

<פרץ וזאן: יש לנו בשפרעם, ברהט, בטייבה, בסכנין.

אופיר אקוניס: בעכו יש מרכז להב"ה.

<פרץ וזאן: בבאקה-ג'ת, במע'אר ובנצרת.

<פרץ וזאן: בכל המקומות האלה יש מרכזים שמגשרים על הפער באוריינות דיגיטלית.

<פרץ וזאן: כל המרכזים פועלים ומשרתים את האוכלוסייה באזור.

<פרץ וזאן: חשוב פה לציין שהשירות ניתן בחינם.

<פרץ וזאן: מתוך 70 אלף משתתפים השנה בפרויקט להב"ה, כ-16 אלף השתתפו בלימודים האלה במרכזי להב"ה במגזר הלא יהודי.

<ג'עפר פרח: זה היה אמור להחליף את החיבור של הפריפריה לכבלים?

<פרץ וזאן: לא, שום קשר.

<ג'עפר פרח: זה לא המרכזים שהוקמו בזמנו?

אופיר אקוניס: זה מרכזי לימוד שאליהם אנשים שאין להם את היכולות בתחום האוריינות הדיגיטלית מגיעים בחינם ומקבלים את היכולת להיות חלק מעולם ההווה.

<פרץ וזאן: זה המרכז היחידי שמאפשר לאוכלוסיות מכל המגזרים להגיע ולגשר על הפער באוריינות דיגיטלית.

<פרץ וזאן: מה לעשות, זה חלק מהחיים היום, אי אפשר בלי זה.

<פרץ וזאן: אפשר להגיע לזה גם בחינם.

<פרץ וזאן: זה מיועד לא רק לנערים, זה מיועד לקשישים, לבוגרים, למובטלים, לכל סוגי האוכלוסייה.

<פרץ וזאן: יש פה השתתפות אדירה בפרויקט הזה.

<פרץ וזאן: אנחנו מקווים לשמר ולהגדיל אותו בשנת העבודה הבאה.

<פרץ וזאן: אנחנו רואים פה את הנושא של פרויקט מדעניות העתיד.

<פרץ וזאן: ציינו את המספרים.

<פרץ וזאן: דיברנו על הייעוד שלו, לא נחזור על זה שוב.

<פרץ וזאן: לגבי קייטנות הקיץ, השר דיבר פה על הביקוש האדיר שהיו לנו לקייטנות בקיץ 2017.

<פרץ וזאן: יש לנו כוונה בקיץ 2018 להגדיל את ההיצע.

<פרץ וזאן: על חונכות ללימודי מדעים דיברנו קודם.

<פרץ וזאן: כמו שאמרתי, תקציב משרד המדע בחונכויות ללימודי מדעים גדל השנה פי 3, מ-5 מיליון ל-15 מיליון שקל.

<פרץ וזאן: סוכנות החלל משויכת למשרד המדע.

<פרץ וזאן: משרד המדע אחראי על סוכנות החלל.

<פרץ וזאן: במסגרת הזאת מבוצעת פעילות בקהילה בתחום ששמו חלל.

<פרץ וזאן: גם בפרויקט דוכיפת נערות ונערים מהמגזר הערבי שיתפו פעולה, הם בנו ננו לוויין קטן שהם שיגרו לחלל.

<פרץ וזאן: אני חושב שזו הצלחה אדירה בכל הארץ.

<פרץ וזאן: המגזר הערבי היה שותף לזה.

<פרץ וזאן: תקציב הפעילות הוא 19 מיליון שקל סך הכל.

<פרץ וזאן: הוא מוגדר כ-20% מתקציב של חינוך וקהילה בתחום החלל.

<פרץ וזאן: מרכזי הפעילות החינוכית בולטים במגזר הלא יהודי, שזה מרכז טייב והחלל ביחד.

<פרץ וזאן: אנחנו תמכנו בהקמתו ובפעילות שמתבצעת שם לאורך השנה.

<פרץ וזאן: במרכז החלל בטייבה הייתי בשבוע החלל, הייתה שם פעילות.

<פרץ וזאן: הבאנו לשם אסטרונאוט על מנת שיסביר לאוכלוסייה בהרצאות.

<פרץ וזאן: המון תושבים גילו עניין בהרצאות האלו, גם באסטרונאוט שהבאנו לטייבה ולבאקה אל-גרביה.

<פרץ וזאן: אני רוצה לציין שבמגזר הערבי יש עניין רב בתחום המדע, אנחנו רואים את זה בפעילויות הקהילתיות שאנחנו מבצעים בשטח.

<פרץ וזאן: אנחנו מברכים על כך.

אופיר אקוניס: אני רוצה להגיד לך, אדוני היושב-ראש, לחברי הכנסת, לוועדה ולאורחים, המדיניות היא באמת להביא לכל אוכלוסיית ישראל, להנגיש לה את המדע, הטכנולוגיה והחדשנות.

אופיר אקוניס: אני אספר לכם על הביקור במרכז להב"ה בנצרת.

אופיר אקוניס: אני ראיתי את הילדים הקטנים.

אופיר אקוניס: נדמה לי שהייתה באותו זמן פעילות לכיתות א'-ב'.

אופיר אקוניס: הילדים האלה בלעדי הפעילות של להב"ה לא יכלו בכלל לקבל את ההזדמנות השווה להיות שווים.

אופיר אקוניס: אני חושב שהאינטרס של מדינת ישראל הוא לדחוף למעלה אוכלוסיות שהיום עדיין מצויות מתחת לקו העוני, או לא משולבות מספיק בתחומי העתיד.

אופיר אקוניס: זה כבר לא העתיד, זה בעצם ההווה של מדינת ישראל, משום שהייטק הוא קטר הצמיחה שלנו כבר למעלה מ-20 שנה.

אופיר אקוניס: בשלב הרחוק, העתידי יותר, להוציא מכל התחום הזה של העברת קצבאות ותמיכות כאלו ואחרות אוכלוסיות שיש להן את היכולת.

אופיר אקוניס: זה לא שאין את היכולת.

אופיר אקוניס: המוחות הם שווים, היכולות שוות.

אופיר אקוניס: המדינה, לצערי הרב, שנים ארוכות לא נתנה את ההזדמנות השווה להיות שווים, לכן ראינו פיגור.

אופיר אקוניס: כפי שאמרתי, מאז שנכנסתי לתפקידי בספטמבר 2015 אנחנו מנגישים ללא אבחנה את הפעילויות שלנו.

אופיר אקוניס: אני גם מאוד שמח על הביקוש הגדול.

אופיר אקוניס: הביקוש הגדול, אדוני היושב-ראש, בא לידי ביטוי במספרים.

אופיר אקוניס: הגרפים הכי חשובים.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת טיבי לא אמר לי שזה חלק מישיבה של ועדת הכספים, אבל אדרבא ואדרבא.

אופיר אקוניס: אני נותן דיווח חצי שנתי – עאידה יודעת זאת - לוועדת המדע והטכנולוגיה.

אופיר אקוניס: היא גם משתתפת בישיבות.

אופיר אקוניס: אני לא נתתי עדיין דיווח לוועדת הכספים.

אופיר אקוניס: אם תרצו בכך, אני אתן.

אופיר אקוניס: אגב, יש גם גרף על 2016, שזאת השנה הראשונה שהייתי שר המדע והטכנולוגיה.

אופיר אקוניס: אתם רואים את העלייה בכל פרמטר, גם בסכומים, ובמידה מסוימת גם באחוזים.

אופיר אקוניס: אני חושב שהרווח הוא של המשתתפים במיזמים שלנו, של התלמידים.

אופיר אקוניס: בימים אלה מכשירים את הדור הבא של ההייטקיסטים, של מפתחי האפליקציות.

אופיר אקוניס: אתם יודעים מה?

אופיר אקוניס: אפילו את אלה שיגזרו את הקופונים, אם ירצו בכך.

אופיר אקוניס: אנחנו מכירים כמה חברות הזנק.

אופיר אקוניס: אתם רואים, בסוף גם עושים מה שמכונה "אקזיטים".

אופיר אקוניס: זה לא דבר רע.

אופיר אקוניס: אנחנו חיים בכלכלה חופשית, בכלכלה גלובאלית.

אופיר אקוניס: אני בעד הדבר הזה.

אופיר אקוניס: אתם יודעים, ראיתי לפני חודשיים ישראלים - גם ערבים ישראלים, אבל לא רבים - שפועלים בעמק הסיליקון.

אופיר אקוניס: אני השקתי מלגה למדענים חוזרים על שם יצחק שמיר.

אופיר אקוניס: בשבוע שעבר חילקנו מלגות מחייה בסך 240 אלף שקל לכל מדען חוזר, מיליון וחצי סך הכל.

אופיר אקוניס: כל מדען או מדענית מקבלים 240 אלף שקל מלגת מחייה.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים אותם פה.

אופיר אקוניס: אם מצליחים, וזו לא מילה גסה, גם לעשות אקזיט, אפשר להרוויח.

אופיר אקוניס: זה בוודאי חלק מן העולם שבו אנחנו נמצאים.

אופיר אקוניס: המספרים שמר סעדי דיבר עליהם קודם רק ילכו ויעלו.

אופיר אקוניס: אין מנוס מהדבר הזה.

אופיר אקוניס: אנחנו רואים שגם התעשיות המסורתיות במגזר הערבי, כפי שגם במגזר היהודי ובמדינת ישראל כולה, עזבו אותנו.

אופיר אקוניס: מה לעשות, זה העולם.

אופיר אקוניס: זה יצא מארצות הברית, זה יצא מאירופה.

אופיר אקוניס: זה עבר גם מישראל, בעיקר למזרח הרחוק, לטובת ההייטק.

אופיר אקוניס: זה יקרה גם כאן.

אופיר אקוניס: אני שמח להיות חלק מההצלחה הזאת, חלק ממי שמביא את התקציבים.

אופיר אקוניס: אני מברך, אדוני היושב-ראש, את ההשתתפות הפעילה של המגזר הערבי, של ראשי רשויות מן המגזר הערבי.

אופיר אקוניס: תמיד כשאנחנו מוציאים קול קורא, הם פונים אלינו.

אופיר אקוניס: הם מקבלים את כל השירות מאל"ף ועוד ת"ו על ידי לשכת שר המדע, לשכת מנכ"ל משרד המדע, אגף מדע וקהילה שמיוצג פה על ידי נתנאל מזאה.

אופיר אקוניס: אנחנו שמחים על ההצלחה.

אופיר אקוניס: אגב, אני מרבה בביקוריי גם במגזר הערבי.

אופיר אקוניס: אחת מקייטנות הקיץ בלוד הייתה של ילדים מהמגזר הערבי, היה גם בלהב"ה בנצרת, כפי שאמרתי.

אופיר אקוניס: אני אבקש מכם, גם ממך ומשאר החברים בסיעה הערבית המשותפת, מכל מי שמעורב בתחום, אם יש לכם הערות לפעילות שלנו, תפנו.

אופיר אקוניס: אתם יודעים, לא כל החוכמה ניתנה לשר המדע או לפקידות הבכירה במשרד המדע.

אופיר אקוניס: דברים באים מהשטח.

אופיר אקוניס: ההערות שאנחנו מקבלים במהלך השנה באות תוך כדי תנועה.

אופיר אקוניס: כמעט תמיד, אני חייב להגיד לכם, אנחנו קשובים ומבצעים שינויים ככל שאנחנו יכולים וככל שאנחנו מוגבלים על ידי הייעוץ המשפטי והבירוקרטיה הממשלתית, שהיא, חבר הכנסת טיבי, מנצחת את כולנו - שרים , חברי כנסת, אזרחים.

אופיר אקוניס: היא פשוט מנצחת את כולנו, אבל זה דיון נפרד.

אופיר אקוניס: אני לא יודע אם בהכרח בוועדת הכספים, אבל זה בהחלט דיון נפרד.

אופיר אקוניס: אני מודה לכם.

אחמד טיבי: אני מודה לשר ולמנכ"ל.

אחמד טיבי: אני רוצה לציין שהשידור הזה משודר לא רק בערוץ הכנסת, הוא משודר גם בהלא TV ובאינטרנט.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים להודות להם על השידור הישיר שמתקיים בשעה זו בשל שיבות הנושא.

אחמד טיבי: חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: בוקר טוב לכולם.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה קודם כל לברך אותך, חבר הכנסת אחמד טיבי, ד"ר אחמד טיבי, על היוזמה לקיום הדיון הזה והחשיבות של הדיון.

עאידה תומא סלימאן: כשמקיימים דיון כזה בונים את העתיד.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מנסים לגלות קדימה איפה אפשר שהאוכלוסייה שלנו, שהצעירים שנמצאים פה, גם צעירים וגם צעירות, יוכלו לצעוד כדי להיות חלק מההתפתחויות בשטח, שיוכלו לבחור בעצמאות טוטאלית את האופציה ללמוד מה שהם רוצים ללמוד, עם תקווה שהם אכן ימצאו תעסוקה בנושא שהם בחרו לעסוק בו, דבר שהרבה שנים הצעירים שלנו סבלו ממנו.

עאידה תומא סלימאן: אפילו כשכבר היו צעירים וצעירות שבחרו בתחום, היה קשה - עדיין בהרבה מקרים - למצוא תעסוקה מתאימה להשכלה שהם קיבלו וליכולות שלהם.

עאידה תומא סלימאן: אני עקבתי אחר הנושא הזה גם מתוך התעניינות איפה הצעירות נמצאות בתוך כל הנושא הזה.

עאידה תומא סלימאן: היה לי הכבוד לשבת בהנהלת צופן בשנה הראשונה שנוסדה.

עאידה תומא סלימאן: אחר כך הבנתי שהם מדברים בשפה שקצת קשה לי, אז עזבתי, וזה לא בגלל שלא האמנתי.

עאידה תומא סלימאן: את האמת, אני האמנתי בעבודה שהם עושים.

עאידה תומא סלימאן: לא שלא חשובים לי הצעירים, אבל כל הסטטיסטיקה מעידה שגם צעירות ערביות הולכות ולומדות יותר ויותר מקצועות שמתאימים לתחום הזה.

עאידה תומא סלימאן: אנחנו מדברים עכשיו על מהנדסים, על מהנדסות, על שילובם.

עאידה תומא סלימאן: כדאי לזכור שהתחום הזה גם כן יכול לספק תעסוקה להרבה מהנשים הערביות שסובלות ממחסור במקומות עבודה.

עאידה תומא סלימאן: לא כמהנדסות, אלא בנושאים שהם פרא-הייטק.

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת כשניסו לשלב את הנשים החרדיות, כבוד השר, בתעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: הקימו מיזמים מיוחדים ששילבו נשים חרדיות בתעשיות שקשורות להייטק.

עאידה תומא סלימאן: אני מקווה שלא נעתיק את הניסיון, כי בסופו של דבר המקום הזה הפך למקום שמפריד ונותן תנאי שכר שלא מתאימים ונחותים משאר מקומות התעסוקה.

עאידה תומא סלימאן: אי אפשר לא לדבר על פיתוח התחום באוכלוסייה.

עאידה תומא סלימאן: אם רוצים לפתח את התחום הזה, חייבים להסתכל מסביב.

עאידה תומא סלימאן: השכלה היא לא רק הכתובת.

עאידה תומא סלימאן: אתה יודע כמה התעניינתי בכל מה שקורה ואמשיך להתעניין לדורות הבאים, אבל צריך גם להכין את השטח.

עאידה תומא סלימאן: צריך להכין אזורי תעשייה שיכולים לקבל יזמות כזאת, שיכולים להוות מקור ליזמות כזאת.

עאידה תומא סלימאן: אני מברכת את השר ואת חבר הכנסת טיבי.

עאידה תומא סלימאן: אני רוצה להתנצל בפני כולם, הייתי רוצה להמשיך, אבל כהרגלנו בכנסת יש עוד אירוע.

אחמד טיבי: יש עוד ועדות.

אחמד טיבי: תודה רבה, חברת הכנסת עאידה תומא.

אחמד טיבי: חשוב שהשר ימשיך להיות איתנו, כדי לשמוע ולו חלק - -

אופיר אקוניס: נדמה לי שעד 13:00 אני יכול.

אחמד טיבי: דדי פרלמוטר, יושב-ראש המועצה הציבורית של צופן וסגן נשיא בכיר באינטל העולמית לשעבר.

אחמד טיבי: בבקשה, דדי.

<דדי פרלמוטר: תודה רבה.

<דדי פרלמוטר: כבוד השר, חברי הכנסת הנכבדים והקהל.

<דדי פרלמוטר: כבוד לי להיות פה.

<דדי פרלמוטר: אני כבר כמעט 40 שנה בתעשייה הזאת.

<דדי פרלמוטר: עוד בתקופה, אם מדברים על שיעורי עברית, קראו לתעשייה "תעשייה עתירת ידע" או "הייטק".

<דדי פרלמוטר: תעשייה הזאת, כמו שצוין קודם, היא מנוע הצמיחה של מדינת ישראל כבר הרבה שנים.

<דדי פרלמוטר: היא תמשיך להיות, כי כל העולם עובר להיות מבוסס על טכנולוגיה יותר ויותר.

<דדי פרלמוטר: כולנו דיברנו על ההישגים ועל הפעילות המרשימה, אבל אני רוצה דווקא לצאת מפה בקול קורא לכל הגורמים בתחומי החינוך ובתחומי התעשייה, כי תעשיית ההייטק עם כל יכולותיה האדירות היא אחת התעשיות הפחות מגוונות מבחינת כוח האדם שלה.

<דדי פרלמוטר: אני חושב שזה כשל רציני של התעשייה.

<דדי פרלמוטר: גיוון במקורות תעסוקה, בין אם זה במיעוטים, בין אם זה בנשים, בין אם זה בגורמים אחרים, זה דבר חשוב.

<דדי פרלמוטר: לא רק כשיש עוד אנשים שעושים במלאכה, אלא בעיקר ביצירת אותו גיוון, אותו מתח, אותה גישה.

<דדי פרלמוטר: אם נביא כדוגמה את אחד המקומות המגוונים ביותר בתעשייה, שזה עמק הסיליקון בארצות הברית, אני חושב שחלק ניכר מההצלחה של המקום הזה הוא בגיוון של מקורות התעסוקה.

<דדי פרלמוטר: מגיעים אנשים ממקומות שונים, ממתודת לימודים אחרת.

<דדי פרלמוטר: כתוצאה מזה היכולת לשלב ולעשות דברים היא מדהימה.

<דדי פרלמוטר: רציתי לדבר טיפה על הניסיון, כי עבדתי באינטל.

<דדי פרלמוטר: אינטל גייסה את העובד הערבי הראשון שלה בתחילת שנות ה-80.

<דדי פרלמוטר: אני חושב שהגילוי להביא אנשים היה גילוי די מדהים.

<דדי פרלמוטר: אנשים שבאים מקבוצות מיעוט, יש להם לפעמים רצון להוכיח את עצמם הרבה יותר חזק מאשר לאנשים שהכל ניתן להם במתנה.

<דדי פרלמוטר: בלי להזכיר שמות, אחד העובדים שלי באינטל הוא מנהל בכיר מאוד בחברת אפל.

<דדי פרלמוטר: כנראה שזה לא היה ניסיון רע להעסיק אותו עם תרומתו האדירה.

<דדי פרלמוטר: המחסומים הם מחסומים מאוד קשים.

<דדי פרלמוטר: אני חושב שחברות לא עושות מאמץ גדול - חברות גדולות או חברות הזנק - בגלל שהנגישות לעובדים ערבים היא קשה.

<דדי פרלמוטר: צופן עושה הרבה מאמצים לעשות את זה.

<דדי פרלמוטר: יש צורך בהכשרה ובפתיחות, אפילו באיך עושים ראיונות עבודה.

<דדי פרלמוטר: אנשים נוטים לקבל אנשים שדומים להם, זה הטבע.

<דדי פרלמוטר: מי שלא מתנהג בדיוק לפי אותו צ'ק ליסט - נפסל, וזה לא בגלל שהוא או היא פחות טובים, אלא בגלל שהם לא בהתאם למצופה.

<דדי פרלמוטר: נדרשת פה הכשרה.

<דדי פרלמוטר: במקומות עבודה שבהם יש כבר עובדים ערבים, עדיף להביא מהנדס או מהנדסת ערבים לקבוצת הראיונות כדי ליצור את הפתיחות הזאת.

<דדי פרלמוטר: גם הקליטה בעבודה לאחר מכן היא דבר לא פשוט וקל.

<דדי פרלמוטר: אני מקווה מפה לעשות את כל המאמצים לא רק לטובת האוכלוסייה הערבית, גם לטובת התעשייה ולטובת כלכלה מדינת ישראל.

<דדי פרלמוטר: אני חושב שזה נושא שהוא דרמטי חשוב, אם אנחנו חפצים שהתעשייה הזאת, שיש לה חוסר של אלפי עובדים - אנשים מדברים על עשרת אלפים עובדים – תהיה חפצת קיום.

<דדי פרלמוטר: אני עובד היום בהשקעות ובעזרה לגיוס לחברות סטארט אפ.

<דדי פרלמוטר: הבעיה הגדולה היא לא גיוס כסף, היא גיוס עובדים, להביא את העובדים הנכונים והמתאימים למקום הזה.

<דדי פרלמוטר: כמה מילים על המועצה הציבורית.

<דדי פרלמוטר: המועצה הציבורית נועדה לתת תמיכה, עזרה ורוח גבית לאנשים שעושים במלאכה.

<דדי פרלמוטר: יש בה אנשים מהתעשייה, מתחומי החינוך, כאשר המטרה היא לקדם את כל הנושאים שקשורים - מהכשרת מספר הולך וגדל של מהנדסים ומהנדסות, שילובם בעבודה, עד תמיכה בעזרה ליזמים, שזה תחום נפרד לחלוטין שדורש הכשרה לא מועטה.

<דדי פרלמוטר: בקהילה היהודית יותר קל, כי יש מספיק אנשים שכבר התנסו בתחום הזה, יודעים לדבר עם אנשים, יודעים להשתלב בחברות הנכונות.

<דדי פרלמוטר: אני חושב שגם בתחום הזה נדרשת פעילות.

<דדי פרלמוטר: כל עזרה שהיא בנושא של קליטה של יזמים ערבים - - אני באופן אישי עובד עם אחד מהיזמים האלה.

<דדי פרלמוטר: אני חושב שהיכולת והכישורים והקשרים לא נופלים כלל ועיקר מהיכולות של צעירים יהודים.

<דדי פרלמוטר: אני קורא לתעשייה, לא רק 8200 זה מקורות טובים ליצירת מהנדסים ומהנדסות טובים, יש עוד מקומות.

<דדי פרלמוטר: תרבו בגיוון בתעשייה.

<דדי פרלמוטר: מבחינת הצד של הממשלה והכנסת, אני חושב שכל עזרה שניתנת בשביל לעזור ולשבור את המחסומים האלה – חלקם כלכליים, חלקם אפילו בנושאים הסברתיים, בנושא של עידוד ובנושא של תובנה – תתרום.

<דדי פרלמוטר: אז תודה.

<דדי פרלמוטר: שיהיה בהצלחה לכולם.

אחמד טיבי: תודה רבה, דדי.

אחמד טיבי: אני מעוניין גם לשים יותר דגש בדיון הזה על מיזמים, על תקציבים, על הסרת חסמים, מלבד תכניות בעתיד.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת לגברת ג'ורדנה קוטלר, נציגת פייסבוק בישראל, את זכות הדיבור.

אחמד טיבי: בבקשה, גברתי.

אחמד טיבי: תודה שהגעת.

<ג'ורדנה קוטלר: תודה רבה שהזמנתם אותי.

<ג'ורדנה קוטלר: אני חושבת שזה דיון מאוד מאוד חשוב.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו מאוד גאים להיות פה.

<ג'ורדנה קוטלר: אחת מהמטרות של פייסבוק, אחת מהמשימות שלנו בכל משרד שיש לנו, לא רק בארץ, זה גיוון תעסוקתי.

<ג'ורדנה קוטלר: כדי ליישם את המטרה הזאת, יש לנו שני אנשים בארץ שמנהלים את הצוות של הגיוון.

<ג'ורדנה קוטלר: הם עובדים מאוד קשה כדי להבין את התחום הזה ולראות איך אנחנו יכולים להשפיע.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו גם מאוד גאים להיות שותפים להרבה מהדברים שנאמרו פה.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו עובדים עם צופן.

<ג'ורדנה קוטלר: שמעתי מהמהנדסים שלנו.

<ג'ורדנה קוטלר: בטח אתם מכירים אותם, כי הם עשו כמה דברים ביחד ב-2017.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו מקווים ב-2018 לעשות הרבה יותר.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו עשינו עם צופן בית פתוח בחיפה.

<ג'ורדנה קוטלר: חשבנו שיגיעו 50 אנשים, בסוף הגיעו 80 אנשים.

<ג'ורדנה קוטלר: היה מאוד מוצלח.

<סאמי סעדי: באצטדיון סמי עופר זה היה.

<ג'ורדנה קוטלר: נכון.

<ג'ורדנה קוטלר: היה עוד משהו שעשינו בנצרת ביחד.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו נותנים training לכל העובדים שלנו בכל מה שקשור לראיונות עבודה.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו חושבים שזה משהו מאוד חשוב.

<ג'ורדנה קוטלר: דיברו על זה פה עכשיו.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו נותנים training לאנשים כדי למגר דעות קדומות, כדי שניתן לכל אחד מקום שווה כשהוא בא לעבוד בפייסבוק.

<ג'ורדנה קוטלר: עוד דבר שעשינו כדי לעזור לא רק לנו אלא גם למשרדים אחרים ולפורום הישראלי לגיוון בתעסוקה, זה לעשות לוח שנה באנגלית עם כל החגים של המוסלמים, היהודים, הדרוזים והנוצרים כך שלכל אחד במקום העבודה שלו יהיה לוח על-מנת להבין מה קורה עם כל האנשים האחרים במשרד.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו חושבים שזה חשוב לכבד את התרבות ואת הדעה של האחרים.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו רצינו לקדם את הלוח הזה על-מנת שיהיה לכולם יותר מודעות למה קורה בסביבתם עם הצוות.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו מאוד רוצים לשמוע מה קורה פה, בכנסת, בנושא הזה גם מהיזמים.

אחמד טיבי: כמה עובדי פייסבוק יש בארץ?

<ג'ורדנה קוטלר: פחות מ-200 אנשים כרגע.

אחמד טיבי: כמה עובדים ערבים יש שם?

<ג'ורדנה קוטלר: אני לא רוצה להגיד במספרים כמה נשים, כמה ערבים, כמה חרדים.

<ג'ורדנה קוטלר: על אחד מהם אפשר לקרוא ב"דה מרקר".

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו רואים אנשים כאנשים, אנחנו לא רוצים להגיד שיש כזה וכזה.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים לספור.

<ג'ורדנה קוטלר: יש לנו עובד בשם חנא, עשו עליו פרופיל ב"דה מרקר".

<ג'ורדנה קוטלר: הוא מהנדס תוכנה בפייסבוק לייט.

<ג'ורדנה קוטלר: זו אחת התוכנות הכי חשובות שלנו בתל אביב.

<ג'ורדנה קוטלר: עשו עליו פרופיל.

<ג'ורדנה קוטלר: לא דיברו על כך שהוא ערבי.

<ג'ורדנה קוטלר: זה עובד שלנו, אנחנו מכבדים אותו.

<ג'ורדנה קוטלר: רצינו שגם מדינת ישראל תכיר אותו.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו מאוד שמחים להזמין אותך.

<ג'ורדנה קוטלר: אתה כבר מכיר מאוד טוב את הפעילות שלנו בארצות הברית וגם פה בארץ.

אחמד טיבי: אנחנו נתאם ביקור.

<ג'ורדנה קוטלר: אנחנו ממשיכים לצפות לעוד הזדמנויות לעבוד עם השותפים.

אחמד טיבי: תודה, ג'ורדנה.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת לחבר הכנסת לשעבר אוסאמה סעדי, אבל לפניו עבדאללה ידבר על תחום החלל והלוויין.

אחמד טיבי: בבקשה.

<עבדאללה חוטבא: כבוד השר, כבוד היושב-ראש, ד"ר אחמד טיבי, תודה רבה על ההזדמנות.

<עבדאללה חוטבא: אנחנו במרכז ס.י.מ.א כבר 6 שנים מפתחים את העניין של טכנולוגיה של חלל במגזר.

<עבדאללה חוטבא: התחברנו לכמה גופים.

<עבדאללה חוטבא: הייתה דרך מאוד קשה בשביל לפרוץ לעניין הטכנולוגי של חלל.

<עבדאללה חוטבא: זה נראה כמו תחילת ההייטק במגזר בשנות ה-80.

<עבדאללה חוטבא: זה היה משהו מאוד רחוק מהמגזר.

<עבדאללה חוטבא: כבר כמה שנים אנחנו מנסים לגייס או לפתוח דלתות בשביל שמהנדסים, שתלמידים מהמגזר יוכלו להיכנס לתחום ההייטק של הלוויינים.

<עבדאללה חוטבא: עכשיו אנחנו מפתחים מרכז פיתוח לוויינים.

<עבדאללה חוטבא: אנחנו עושים את אותה דוגמה של הדוכיפת.

<עבדאללה חוטבא: קודם כל, תודה לסוכנות החלל, לכבוד השר על כל העזרה שאתם נותנים לנו מבחינת האישורים, כי הכניסה לתוך התחום הזה הייתה צריכה אישורים מאוד לא קלים.

<עבדאללה חוטבא: תודה לכם על כל העזרה, אבל אנחנו צריכים יותר עזרה, כי אנחנו מתכוננים עכשיו - כמובן בשיתוף או בייעוץ של איימן סייף, סמי לחיאני ואבי וירברגר מסוכנות החלל - לפתח מרכז פיתוח לוויינים בנצרת.

אופיר אקוניס: אתם הייתם אצלנו.

<עבדאללה חוטבא: למה אנחנו צריכים את העזרה?

<עבדאללה חוטבא: אני חוזר ואומר, זה כמו עניין ההייטק בהתחלה.

<עבדאללה חוטבא: כשאנחנו מדברים על תעשייה של חלל במגזר, זה נראה משהו כמו מהשמיים.

אופיר אקוניס: אני אגיד לך בעניין הזה, מכיוון שהזכרת את איימן סייף.

אופיר אקוניס: אני מכיר את התכנית הרב שנתית של הממשלה, בעצם שתי תכניות רב שנתיות, אדוני היושב-ראש, עם באמת סכומי שיא של כל הזמנים.

אופיר אקוניס: התכניות אושרו על ידי הממשלה הקודמת והממשלה הזאת.

אופיר אקוניס: אנחנו נתרום את חלקנו.

אופיר אקוניס: אם משרד ראש הממשלה באמצעות איימן סייף יביא את הכסף בהקדם, אתה תראה את המרכז הזה קורם עור וגידים כבר במהלך 2018.

אופיר אקוניס: נדמה לי שבשבוע שעבר היינו אצלך במשרדי סוכנות החלל בתל אביב.

<עבדאללה חוטבא: חשוב לנו שכבוד השר ידחוף לזה שבצפון יהיה מרכז לפיתוח לוויינים בהשתתפות סוכנות החלל ומשרד המדע.

<עבדאללה חוטבא: זה בדיוק מה שאנחנו מתכננים.

<עבדאללה חוטבא: זאת העזרה שאנחנו צריכים.

אחמד טיבי: תודה, עבדאללה.

אחמד טיבי: אוסאמה סעדי, בבקשה.

<סאמי סעדי: אדוני היושב-ראש, כבוד השר, אורחים נכבדים, שלום לכולם, אהלן וסהלן.

אחמד טיבי: יש עוד סטודנטים ערבים מהטכניון שלומדים הנדסת מחשבים שנמצאים כאן.

<סאמי סעדי: קודם כל, אדוני היושב-ראש, מגיע לך כל הכבוד על הרמת הנושא החשוב הזה.

<סאמי סעדי: אני חושב שזו פעם ראשונה שנערך כנס כזה של הייטק במגזר הערבי בכנסת בנוכחות של כל הגורמים המעורבים הרלוונטיים ובנוכחות השר שאנחנו נמצאים איתו בקשר - תמיד היינו - ונמשיך להיות על מנת לקדם את ענייני המדע, ההייטק והחלל .

<סאמי סעדי: עבדאללה הוא חלוץ בתחום הזה כמו צופן.

<סאמי סעדי: אדוני היושב ראש, לי יש קשר משפחתי עם אחד מהמייסדים והמנהלים.

<סאמי סעדי: סאמי הוא אחי.

<סאמי סעדי: זה גם מיזם יהודי ערבי.

<סאמי סעדי: הוא התחיל בזה.

<סאמי סעדי: יש היום הנהלה משותפת.

<סאמי סעדי: מגיע כל הכבוד ליוסי שפרש בזמנו, וגם לסמדר.

<סאמי סעדי: אני מכיר אותם.

<סאמי סעדי: כבר הרבה שנים מאז שהם התחילו בנושא הזה.

<סאמי סעדי: אדוני השר, צחקנו עליהם.

<סאמי סעדי: בבית, בישוב שלנו צחקו על זה.

<סאמי סעדי: היום אנחנו באמת רואים שכולם מדברים על זה, שזה תחום העתיד.

<סאמי סעדי: אני יכול להגיד לך, אני מהעיר עראבה.

<סאמי סעדי: רק לפני שבוע התפרסמו נתונים של משרד החינוך על מתמטיקה 5 יחידות.

<סאמי סעדי: עראבה מובילה בראש כל הערים והישובים במדינת ישראל ב-5 יחידות.

<סאמי סעדי: 29 תלמידים ניגשו.

<סאמי סעדי: הממוצע הוא 96.

<סאמי סעדי: מתוכם, אדוני היושב-ראש, 16 תלמידים ותלמידות - אחוז התלמידות הוא יותר מ-50% - התקבלו ללימודי הנדסה ומדעים בטכניון.

<סאמי סעדי: 16 מתוך 29.

<סאמי סעדי: גם טייבה וגם בועיינה.

<סאמי סעדי: בטכניון יש מאות סטודנטים.

<סאמי סעדי: רק בשנה האחרונה התקבלו כמעט 600, יותר מ-50% בתחום הזה.

<סאמי סעדי: אני רוצה לדבר על אחת מההחלטות של הממשלה, אדוני השר, תכנית 2922 שהתקבלה ב-15 בינואר 2017.

<סאמי סעדי: יש בה מאות מיליונים, 900 מיליון שקל.

<סאמי סעדי: זה באמת סכומי שיא בתחום הזה.

<סאמי סעדי: גם דדי אמר שאין בעיה בגיוס כספים, רק צריך ביקוש.

<סאמי סעדי: אנחנו עכשיו רואים שיש נהירה של סטודנטים.

<סאמי סעדי: כששאלו פעם משפחה ערבית מה היא רוצה שהילד יהיה, אז היא אמרה עו"ד או רופא.

<סאמי סעדי: היום כולם רוצים הייטק.

<סאמי סעדי: אני חושב שזה הזמן שתיתן דחיפה.

<סאמי סעדי: אנחנו מחכים שתוביל את הנושא הזה, תקדם את העניין הזה, את המיזם הזה בנצרת ובכפר קאסם, תמשיך להוביל את הנושא ולהצעיד את זה קדימה לטובת הערבים והיהודים כאחד.

אחמד טיבי: תודה רבה, אוסאמה.

אחמד טיבי: גברת אילת קארפ, נציגת משרד הכלכלה.

אחמד טיבי: חשוב שתהיה התייחסות של משרד הכלכלה.

אחמד טיבי: אילת, בבקשה.

<אילת קארפ: חשוב לי לתת את עמדתנו ולומר שהנושא הזה מאוד חשוב לנו.

<אילת קארפ: אנחנו בהחלט רואים בו תועלת לאומית.

<אילת קארפ: יש לנו מוטיבציה משני כיוונים: מהמקום של לדאוג לפיתוח כלכלי-חברתי במגזר, ואנחנו יודעים שזה אחד המנועים לפיתוח כלכלי בישראל היום, ומהמקום שחסרים, שיש מחסור בעובדים בהייטק.

<אילת קארפ: גם זה אחד החסמים שעומדים בפני התעשייה.

<אילת קארפ: אני בטוחה שנעמי תרחיב על זה.

<אילת קארפ: אין ספק שהמגזר הערבי לא מנוצל כאן, שהוא יכול בהחלט לסייע בפתרון הבעיה, ולכן יש לנו מוטיבציה מאוד גבוהה בנושא הזה.

<אילת קארפ: אנחנו פועלים במספר מישורים.

<אילת קארפ: הוזכרו כאן כל מיני חסמים.

<אילת קארפ: יש חסם של תשתיות, יש חסמי ידע ונגישות להון חברתי, תהליכי גיוס בהייטק שמאוד מבוססים על היכרות בהון חברתי.

<אילת קארפ: אנחנו פועלים בכל המישורים האלה כפי שאנחנו יכולים.

<אילת קארפ: יש לנו מרכזי עסקים של סוכנות לעסקים קטנים ובינונים שתומכת ביזמים במגוון מקצועות חופשיים.

<אילת קארפ: יש שם גם יזמי הייטק.

<אילת קארפ: יש לנו גם, כמו שהוזכר בתחילת הדיון, יוזמה בשיתוף עם המשרד לשוויון חברתי, לקידום של יוזמים בהייטק.

<אילת קארפ: אנחנו עשינו את העבודה המקצועית.

<אילת קארפ: זה כרגע בתהליכים.

<אילת קארפ: אנחנו מאוד מקווים שזה גם יתממש.

<אילת קארפ: אנחנו נותנים שירותי ייעוץ מסובסד.

<אילת קארפ: רק בשנה האחרונה ניתן ייעוץ למעל 3,000 יזמים ויוזמי עסק בחברה הערבית.

<אילת קארפ: בנוסף, יש לנו שני פרויקטים שמבחינתנו הם חוד החנית, וזה פרויקט המתמחים בו אנחנו משתתפים בעלות שכר של מתמחים שהם בסיום לימודיהם במקצועות ההייטק.

<אילת קארפ: בשנים הראשונות אנחנו מתמרצים את המעסיקים להעסיק אותם, לתת להם את ההתחלה, את הניסיון הראשוני הדרוש מעבר להכשרה.

<אילת קארפ: הפרויקט הזה נוחל הצלחה רבה.

<אילת קארפ: השנה מימשנו את כל התקציב של ה-5 מיליון.

<אילת קארפ: הבאנו מעל 50 מועסקים חדשים שנכנסים.

<אילת קארפ: זה שער הכניסה.

<אילת קארפ: אחרי שהם עושים את זה, הם באמת יודעים להיקלט יפה מאוד בחברות.

<אילת קארפ: זה נותן להם את ההון החברתי והניסיון הנדרש גם לפתח יוזמות משלהם.

<אילת קארפ: דבר אחרון זה המאיץ בנצרת, שזה סיפור הצלחה.

<אילת קארפ: הוא קם ב-2016.

<אילת קארפ: אנחנו רואים בו פרויקט דגל בתחום הזה.

<אילת קארפ: ככל שיהיה תקציב אנחנו נשמח כמובן להרחיב אותו.

אחמד טיבי: חנא שקור, בבקשה.

<חנא שקור: תודה לכבוד השר, לחברי הכנסת, למשתתפים הנכבדים.

<חנא שקור: אני שמח שהנושא חשוב לכולם.

<חנא שקור: כולם רואים את התועלת.

<חנא שקור: ה-win-win הוא של כולנו – גם לחברה הערבית, גם לתעשייה, גם למדינה, לכלכלה ולחברה המשותפת.

<חנא שקור: יש הרבה ניצנים של הצלחה, כמו שגם הנציגה של משרד הכלכלה הציגה.

<חנא שקור: הרשות לחדשנות יכולים גם להציג.

<חנא שקור: יש הרבה פעילויות וצמיחה בכל מיני מובנים, אבל זה עדיין לא מספיק.

<חנא שקור: זאת אומרת, כשזה מגיע במיוחד לכל הנושא של יזמות ובודקים מה קורה בשטח, אז אין מספיק מסגרות תומכות יזמות, כאלו שמאפשרות יזמות.

<חנא שקור: יש עבודה, היא לא מספיקה.

<חנא שקור: ליזמים הערבים, הקיימים לפחות, חוץ מאלה שיש להם רעיונות ורוצים להיכנס לתחום הזה, הכלים לא מונגשים מספיק.

<חנא שקור: כל הנושא הזה של מחקר, פיתוח ויזמות בחברות חדשות מרוכז בין מה שאנחנו קוראים הרצליה ורוטשילד.

<חנא שקור: כל ההון סיכון שאמור לעודד יזמות נמצא שם.

<חנא שקור: גם המרחק הגיאוגרפי.

<חנא שקור: זה לא רק מרחק גיאוגרפי, זה גם מרחק שהוא מנטלי.

<חנא שקור: זאת אומרת, בשביל מי שיושב ברוטשילד גם נתניה רחוקה.

אופיר אקוניס: אתה מדבר על המגזר היהודי.

<חנא שקור: כן, ובכלל.

<חנא שקור: מבחינתו נתב"ג יותר קרוב מאשר חיפה.

<חנא שקור: יזמות היא לא רק עניין של הון סיכון, היא לא רק עניין של אקזיטים, היא גם עניין של הקמת חברות, יצירת מקומות עבודה.

<חנא שקור: אנחנו רוצים שמקומות העבודה ייווצרו לא רק במדינת תל אביב, אלא גם בנצרת, גם בגליל, גם בנגב, בכל מקום.

<חנא שקור: בשביל זה צריך להנגיש כלים, צריך להנגיש את הקפיטל החברתי שמרוכז במדינת תל אביב, ושגם שהקפיטל ידבר בגובה העיניים אל מול היזמים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: השר ביקש להתערב בדיון לפני צאתו.

אופיר אקוניס: אני רוצה להגיד לכם, אני באמת חושב שזה אחד הדיונים החשובים שוועדת הכספים קיימה כדיון.

אופיר אקוניס: לא כאיזה דיון שבו יש העברות תקציביות, אלא כדיון שבא קודם כל לתת תמונת מצב עכשווית.

אופיר אקוניס: יותר מזה, בעצם לצפות פני עתיד.

אופיר אקוניס: אני חושב שאוסאמה סעדי אמר את הדברים בצורה מאוד ברורה.

אופיר אקוניס: אם במגזר הערבי בעבר רצו שהילד או הילדה יהיו רופאים או עורכי דין, עכשיו ישנו רצון לראות את הילד או הילדה בתעשיית ההייטק.

אופיר אקוניס: אני מתחבר לדברים של היושב-ראש ולדברים שלך, חנא.

אופיר אקוניס: זה בדיוק מה שאמרתי.

אופיר אקוניס: אסור להשאיר את התחום הזה במרחב גיאוגרפי קטן.

אופיר אקוניס: מדינת ישראל קטנה בגודל שלה, בגיאוגרפיה שלה, לכן אין בכלל פריפריה.

אופיר אקוניס: אמר פרלמטור שחיפה היא מעבר להרי החושך לאוכלוסיות מסוימות.

אופיר אקוניס: חבל, זה מצער אותי.

אופיר אקוניס: אני לא חושב ככה.

אופיר אקוניס: אני חושב שנצרת, רהט, טייבה, אום אל-פחם, סכנין, עראבה ומקומות אחרים הם כמו נהריה, כמו נתיבות, כמו קריית שמונה, כמו נתניה.

אופיר אקוניס: הוזכרה כאן מכללת תל חי.

אופיר אקוניס: יש עדיין במכללות ובמרכזי המחקר והפיתוח במגזר הערבי ובמגזר היהודי שיתוף פעולה מרהיב.

אופיר אקוניס: יש פה דו קיום יוצא מגדר הרגיל שמתבסס על מדע, טכנולוגיה וחדשנות.

אופיר אקוניס: אנחנו בעיצומו, אדוני היושב-ראש, של משבר קשה מאוד בדיונים בין משרד המדע למשרד האוצר לקראת הדיון על התקציב בעוד פחות מ-48 שעות בישיבת הממשלה.

אופיר אקוניס: אני אדווח לכם שברוב חוצפתם פקידי משרד האוצר – אני כרגע בדרג הפקידותי - רוצים להוריד את התקציב של מדע וקהילה.

אופיר אקוניס: מדע וקהילה זה בדיוק כל מה שדיברנו כאן עכשיו.

אופיר אקוניס: כדי שהגרף ימשיך ויעלה, כדי שהמספרים של תלמידים וסטודנטים מהמגזר הערבי בלימודי ההנדסה והמדעים המדויקים יעלה ושילובם בחברה הישראלית יעלה, אנחנו לא צריכים קיצוץ תקציבי, אנחנו צריכים תוספת תקציבית מאוד מאוד משמעותית.

אופיר אקוניס: אנחנו נאבקים על זה.

אופיר אקוניס: אנחנו נגיע, להערכתי, עד לשולחן הממשלה להיאבק על זה.

אופיר אקוניס: בכל מקרה, המדיניות שלי של העלאת והנגשת המדע והטכנולוגיה, החדשנות והתחומים האחרים לראש סדר העדיפויות, תימשך גם ב-2018 וב-2019.

אופיר אקוניס: אני מאמין גדול בתפישתו של מנהיג ציוני גדול שבשנות ה-20 , לפני 100 שנה, המתנגדים הפוליטיים שלו, חבר הכנסת טיבי, היהודים, לא הערבים, קראו לו בשמות איומים, פשוט דברים איומים שנכתבו בספרי ההיסטוריה ונאמרו.

אופיר אקוניס: קוראים לו זאב ז'בוטינסקי.

אופיר אקוניס: בניגוד לגישה שונה בציונות, הוא כתב בשיר "שמאל לירדן" - הוא ראה בחזונו את מדינת ישראל שתקום – כך: "ירווה לו משפע, מאושר בן ערב, בן נצרת ובני", כלומר, כל הדתות שמרכיבות את אוכלוסיית הארץ הזאת, ארץ ישראל, שהפכה למדינת ישראל.

אופיר אקוניס: זה גם החזון שלי.

אופיר אקוניס: אנחנו מגשימים אותו כל יום, ואנחנו נעצים אותו לשנים הבאות.

אחמד טיבי: תודה, אדוני.

אחמד טיבי: ג'עפר פרח ביקש להשחיל הערה.

אחמד טיבי: בקשה.

<ג'עפר פרח: יש כמה הערות לגבי מה אפשר לעשות.

<ג'עפר פרח: כשרצו להכניס את הטכנולוגיה והמדע לתוך ישראל, הקימו טכנודע והקימו מוסדות כאלה שמנגישים.

<ג'עפר פרח: אין את זה בחברה הערבית.

<ג'עפר פרח: אין אף אחד בחברה הערבית.

<ג'עפר פרח: צריך להתייחס לזה.

<ג'עפר פרח: כשישבנו בזמנו אצל שלום שמחון עם נציגה מאינטל, היא אמרה לי: "אל תעלה את הנושא".

<ג'עפר פרח: אמרתי: "מה לגבי אינטל שמקבלת כמעט 300 מיליון שקל ממשרד הכלכלה כדי לפתוח בקרית גת?

<ג'עפר פרח: מה קורה עם אינטל בנצרת?

<ג'עפר פרח: " אמרה לי: "תעזוב, תעזוב, אנחנו מטפלים".

<ג'עפר פרח: עדיין מטפלים בזה.

<ג'עפר פרח: כמובן אינטל לא עברה לנצרת.

<ג'עפר פרח: אני מקווה שגם פייסבוק תפתח בנצרת וגם חברות אחרות, כי בסופו של דבר הנגשה משמעותה גם שהתעשייה הזאת תגיע ליישובים הערבים.

<ג'עפר פרח: אנחנו עכשיו בעתירה נגד המועצה להשכלה גבוהה בנושא של פתיחה של מוסד אקדמי ערבי.

<ג'עפר פרח: כשאין מוסד אקדמי ערבי שעוסק במחקר, אין סיכוי שנגיע למחקר, במיוחד במדעים ובטכנולוגיה.

<ג'עפר פרח: המו"פ זה כסף קטן יחסית.

<ג'עפר פרח: אנחנו ביקשנו מהאירופאים בתכנית 20/20 וגם מכם להכניס תנאי אחד.

<ג'עפר פרח: אפילו בצוותים הטכנולוגיים, בצוותים הטכניים, במזכירות, לא רק במדענים, תכניסו 20% עובדים ערבים כחלק מהצוותים.

<ג'עפר פרח: אני מציע שתיקחו את זה ברצינות, כי זה כסף אירופאי וזה כסף שלכם.

<ג'עפר פרח: תעבדו על זה.

<ג'עפר פרח: סך כל התקציב של המשרד הוא 311 מיליון שקל.

<ג'עפר פרח: מתוך זה דיברנו על 100 מיליון לקהילה.

אופיר אקוניס: חצי מיליארד.

<ג'עפר פרח: מה שהצגתם פה לגבי 30 מיליון שקל לאוכלוסייה הערבית הוא תחילת דרך בהעדפה מתקנת.

<ג'עפר פרח: אם באמת רוצים ש-25% מהצעירים ייכנסו וישתלבו - אנחנו מדברים עדיין על 2,500 – אז זה עדיין רחוק משילוב אמיתי של האוכלוסייה הערבית.

<ג'עפר פרח: בלי התאמה ושילוב בהוראה הזאת של 20/20 במסגרות רציניות של מחקר ופיתוח, בלי שחברות כמו אינטל, שמקבלות ממשרדי הממשלה כסף, יתחילו לחשוב אחרת על האוכלוסייה הערבית ובמקום להגיע לקרית גת, לחיפה יגיעו לאום אל-פחם, לנצרת ולבקה אל- גרביה - - הסוויץ' הזה מתחיל בטכנודע בחיפה.

<ג'עפר פרח: אני מכיר, הייתי לוקח את הילדים שלי שלא השתכנעו ללמוד מדע וטכנולוגיה.

<ג'עפר פרח: זו תחילת הדרך, לא רק בתי הספר.

אופיר אקוניס: מישהו צריך ללמוד מדעי המדינה ומדעי הרוח.

אחמד טיבי: תודה רבה .

אחמד טיבי: סמי, תציג את עצמך.

<סמי טהא: קודם כל, תודה לך שהזמנת אותנו להיות נוכחים בוועדה הזאת.

<סמי טהא: אני עבדתי בהייטק.

<סמי טהא: בנקודת זמן מסוימת חשבתי שאם אני אמשיך לעבוד באינטל חיפה או בכל חברת הייטק אחרת, אנחנו לא נגיע למצב של אוטונומיה כלכלית, כשלזה אני חותר.

<סמי טהא: יש בבעלותי חברה שנקראת LAYOUT.

<סמי טהא: היא חברת יזמות.

<סמי טהא: אני הקמתי אותה כדי לעודד כל בוגר בכל מיזם, אם זה במגזר הערבי או היהודי, לתת מענה מקיף, מעטפת של ליווי טכנולוגי.

<סמי טהא: אני לא ראיתי שיש גוף כזה.

<סמי טהא: גם המדינה לא מעודדת גופים כאלה.

<סמי טהא: אנחנו עובדים לרוב עם נתח מאוד מאוד קטן.

<סמי טהא: עדיין במגזר הערבי פוחדים מהצעד הזה.

<סמי טהא: להיות יזם ולחשוב על הקמת חברת סטארט אפ - עדיין פוחדים מזה.

<סמי טהא: למה?

<סמי טהא: כין אין כסף ותקציבים .

<סמי טהא: כולם חושבים שאם אנחנו נקים היום חברת סטארט אפ, בסוף השנה נקבל כסף ונעשה אקזיט.

<סמי טהא: זה לא נכון.

<סמי טהא: בהעדר גוף מקצועי שאכן יכול לעמוד בראש החנית ולהוביל את המגזר להצלחות - - זה לאו דווקא שיהיה לך רעיון.

<סמי טהא: צריך שמישהו ילווה אותך כדי להגשים את הרעיון הזה.

<סמי טהא: אנחנו שם, אנחנו חברה שמתמחה בזה.

<סמי טהא: יש לנו חברה שעושה כמעט את אותם צעדים.

<סמי טהא: אני רוצה שהמדינה תתייחס לעידוד חברות כאלו, שיבואו ויתנו יד לכולם.

<סמי טהא: אמרת אינטל חיפה.

<סמי טהא: אנחנו מקימים עכשיו מיזם בשיתוף עם כמה חברות בצורה רצינית ואמיתית.

<סמי טהא: כערבי אני בא ומשתף פעולה.

<סמי טהא: אנחנו רוצים להגיע לאוטונומיה כלכלית, כי הצלחה ושותפות הם דבר שאנחנו לא יורדים ממנו.

<סמי טהא: כדי להגיע לשם אנחנו צריכים גופים רציניים שבאמת יבואו וילוו.

<סמי טהא: בהעדר תקציבים אנחנו לא נגיע לשם.

<סמי טהא: אני סומך על זה שאתם תעזרו לנו.

<סמי טהא: תזכרו את השם, זה סמי.

אחמד טיבי: תודה, סמי.

אחמד טיבי: תודה שהגעת.

אחמד טיבי: אנחנו רוצים שיהיו כמה שיותר יזמים.

אחמד טיבי: יש ילדה בשם לין אלסאלח מפרחי הייטק בגבעת חביבה, מרכז אותם חברנו מוחמד דראושה.

אחמד טיבי: אני רוצה לתת את הבמה ללין, היא בת 15.

<לין אלסאלח: צהריים טובים לכולם, שמי לין, אני בת 15, עושה תואר ראשון במדעי המחשב במכללת נתניה.

<לין אלסאלח: אני תלמידה שנה ב' בתכנית פרחי הייטק במגזר הערבי.

<לין אלסאלח: אני מאוד אוהבת את מה שאני עושה.

<לין אלסאלח: זה נושא מאוד חשוב בימים של התפתחות הטכנולוגיה.

<לין אלסאלח: מאוד מעניין, מאתגר.

<לין אלסאלח: זה גם מפתח דרכים לחשיבה יצירתית בחיי היום יום.

<לין אלסאלח: התפתחות ההייטק במגזר הערבי לא כל כך גדולה כפי שהזכרתם קודם.

<לין אלסאלח: אין הרבה שעוסקים ומצליחים בנושא הזה.

<לין אלסאלח: אולי זה בגלל אי התעניינות, או בגלל שהם לא יודעים על מה מדובר בכלל.

<לין אלסאלח: אני חושבת שמאוד חשוב לחשוף את המגזר הערבי לנושאים כאלה.

<לין אלסאלח: צריך ליצור מודעות להתפתחות ההייטק, לשתף בפעילויות שכוללות נושא זה, במיוחד לגיל הצעיר, מכיוון שזה יביא תועלת לחברה, זה יעסיק אותם בדברים חשובים יותר, יתרום להם בלימוד בבית הספר.

<לין אלסאלח: אני לא אומרת שזה דבר קל.

<לין אלסאלח: לנו הערבים זה יותר קשה, על המון פערים צריך להתגבר.

<לין אלסאלח: קודם כל, זה לא שפת אם שלנו.

<לין אלסאלח: זה לא דבר שעסקו בו הסבים וההורים שלנו, לכן אין המון עזרה.

<לין אלסאלח: גם הנושא עצמו הוא לא דבר קל בכלל.

<לין אלסאלח: מדעי המחשב, מתמטיקה, הייטק, כל זה מחייב השקעת זמן, ריכוז, לדעת מה הבעיה, לפתור שלב שלב בדרך הכי קצרה, יצירתית ונכונה שיש.

<לין אלסאלח: זה לא בלתי אפשרי.

<לין אלסאלח: אני מצפה ליותר ויותר תמיכה והשקעה בנושא במגזר הערבי.

<לין אלסאלח: אני מאחלת שיתוף פעולה והצלחה לכל התלמידים.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: נעמי קריגר, בבקשה, מהרשות לחדשנות.

<נעמי קריגר: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה לכל הנוכחים.

<נעמי קריגר: זה כיף מאוד לדבר אחרי לין.

<נעמי קריגר: אני חושבת שזו בדיוק זריקת המרץ שהיינו צריכים באמצע הצהריים כדי לראות בשביל מה כולנו כאן, על מה כולנו מנסים לעבוד.

<נעמי קריגר: אז באמת תודה ובהצלחה לך.

<נעמי קריגר: אני נעמי, אני סמנכ"לית ברשות החדשנות.

<נעמי קריגר: אני עומדת בראש הזירה החברתית ציבורית.

<נעמי קריגר: למי שלא מכיר את הרשות לחדשנות, זה בעצם נבנה על מה שהיה המדען הראשי במשרד הכלכלה, זאת אומרת, זה הגוף הציבורי במדינת ישראל שאחראי לתמיכה בחדשנות טכנולוגית והייטק.

<נעמי קריגר: מחלקים כל שנה יותר ממיליארד וחצי שקל במענקי מו"פ לתעשייה.

<נעמי קריגר: בחקיקה מאוגוסט 2015 - בפועל מתחילת 2017 - זו רשות עצמאית.

<נעמי קריגר: הדבר הזה הוא לא רק שינוי מבני, הוא שינוי מהותי בסכומים שאנחנו עוסקים בהם, בין היתר בהקמת הזירה שאני עומדת בראשה, הזירה החברתית –ציבורית.

<נעמי קריגר: הזירה הזאת עוסקת בשני תחומים שאנחנו רואים אותם כמפתח לעתיד המדינה ולהמשך שגשוג ההייטק.

<נעמי קריגר: בראש וראשונה זה הנושא של כוח האדם.

<נעמי קריגר: היום שמעתם את זה מדדי ומאחרים שבאים מהפרספקטיבה של התעשייה.

<נעמי קריגר: אם שואלים אנשים בהייטק מה הבעיה הכי גדולה שלהם, אז זה לא שחסר כסף, זה שחסרים אנשים.

<נעמי קריגר: יש מחסור גדול של למעלה מעשרת אלפים אנשי ונשות תוכנה והנדסה.

<נעמי קריגר: הדבר הזה הגיע למצב שהמשכורת בישראל למהנדסים ומתכנתים גבוהה מכל מקום בעולם, למעט סיליקון ואלי.

<נעמי קריגר: זה חסר פרופורציה לכל תחום אחר.

<נעמי קריגר: זה מגיע למקום שתיכף חברות חושבות להוציא מכאן את הפעילות.

<נעמי קריגר: הדבר הזה הפך להיות סוגיה בוערת בשביל המדינה ובשבילנו ברשות החדשנות, אנחנו שמים הרבה מאמץ על מאיפה אפשר להביא את אותם כישרונות שיבואו ויתנו מענה לתעשייה.

<נעמי קריגר: כשאנחנו שואלים את השאלה הזאת, אנחנו מסתכלים קודם קרוב לבית, על האוכלוסיות שלא משתתפות בהייטק בהתאם למשקלן באוכלוסייה ובהתאם לכישרון ולפוטנציאל שלהן, קרי: החברה הערבית, נשים, החברה החרדית, ועוד כמה קבוצות.

<נעמי קריגר: אני אדלג על הדברים האחרים שהזירה עושה מפאת קוצר הזמן ואני אדבר על מה אנחנו עושים ספציפית ברשות לנושא של שילוב האוכלוסייה הערבית בהייטק.

<נעמי קריגר: אני מחלקת את זה לשני תחומים: עידוד יזמות בהייטק ועידוד תעסוקה בהייטק.

<נעמי קריגר: צריך להבין שעד לא מזמן עסקנו אך ורק בפן של היזמות, עשינו שם הרבה דברים שתיכף אני אפרט אותם.

<נעמי קריגר: החל מהשנה הזאת, בעצם מ-2017, אנחנו גם עוסקים בפן של עידוד תעסוקה.

<נעמי קריגר: אלה שני צירים מקבילים שלפעמים יש ביניהם תנועה, אבל חשוב גם לראות כל אחד מהם בנפרד.

<נעמי קריגר: חשוב לי מאוד לציין שזו לא עבודה שאנחנו עושים לבד.

<נעמי קריגר: אנחנו עובדים ביחד עם הרשות לפיתוח כלכלי של מגזר המיעוטים, עם הממונה על התעסוקה במשרד העבודה והשירותים החברתיים, ועם הרבה אירגוני חברה אזרחית שיושבים פה, כמו צופן ואחרים.

<נעמי קריגר: אני אדבר קודם על היזמות.

<נעמי קריגר: ב-2003 הרשות לחדשנות - אז המדען הראשי - הקימה את חממת NGT בנצרת.

<נעמי קריגר: היא הייתה החממה הראשונה שמיקמה את עצמה במקום שהיה לב האוכלוסייה הערבית.

<נעמי קריגר: היא שמה לה למטרה להביא יותר יזמות מהעולם הערבי.

<נעמי קריגר: באמת דיברו על זה שבעבר המסלול עבור אותם מצטיינים בחברה הערבית היה רפואה, אולי רוקחות, ולכן החממה הזו עסקה בעיקר בנושאים של רפואה או תחומים ביו-טכנולוגיים.

<נעמי קריגר: היא אמרה: בואו ניקח מהכישרונות האלה, נעזור להם לפתח סטארט אפים בתחום.

<נעמי קריגר: החממה מאוד מוצלחת.

<נעמי קריגר: עד היום עברו בה 40 חברות, כאשר 30% מהן בבעלות ערבית.

<נעמי קריגר: כל חברה בחממה מקבלת מענק של 85% מהתקציב שלה מרשות החדשנות.

<נעמי קריגר: רק לספר לכם כאנקדוטה סיפור הצלחה אחד - חברת נורמי שעוסקת בתחום של הנדסת רקמות.

<נעמי קריגר: יזמת ערבייה ויזם יהודי הקימו יחד חברה מדהימה שגייסה כסף ממשקיעים פרטיים והמשיכה הלאה להצלחה גדולה.

<נעמי קריגר: היא גדלה בתוך חממת NGT.

<נעמי קריגר: מאז 2014 אנחנו מפעילים מסלול מיוחד לתמיכה בסטארט אפים, כשלפחות שליש מבעלות החברה היא על ידי יזם או יזמת ערביים.

<נעמי קריגר: במקביל גם הושק מסלול לחרדים.

<נעמי קריגר: המסלול הזה הוא באמת מהפיכה במובן של המימון.

<נעמי קריגר: סטארט אפ רגיל שמגיע אלינו יכול להגיש בקשה לתכנית מו"פ, תכנית מחקר ופיתוח, עד שני מיליון שקל, ולקבל עד 50% מימון, זאת אומרת, 50% צריכים להביא ממקורות אחרים.

<נעמי קריגר: הבנו שלחברה הערבית הרף הזה הוא גבוה.

אחמד טיבי: קשה וגבוה.

<נעמי קריגר: אין להם את הקשרים אצל המשקיעים, אין להם את הגישה.

<נעמי קריגר: הם מגיעים עם רעיונות שהם טובים לא פחות ועם חברות טובות לא פחות, אבל הרף הזה של להביא 50% מימון משלים היה מאתגר מידי, לכן נתנו מסלול שנותן להם 85% מימון במקום 50.

<נעמי קריגר: הדבר הזה עשה מהפיכה.

<נעמי קריגר: עד היום תמכנו ב-34 פרויקטים במסלול הזה, זאת אומרת, 34 מיזמים שהיזם או היזמת הראשיים הם ערבים או ערביות.

<נעמי קריגר: 54 מיליון שקלים חולקו.

<נעמי קריגר: רק ב-2017 היו 22 בקשות.

<נעמי קריגר: תבינו שהדבר הזה כבר מגיע ל-10% מכלל הבקשות של סטארט אפים במסלול הזה השנה.

<נעמי קריגר: זאת אומרת, אנחנו עוד לא ב-20% שהיינו רוצים לראות כמשקל החברה הערבית באוכלוסייה, אבל אנחנו כבר מתקרבים לשם בצעדים יפים.

<נעמי קריגר: המסר שלי לכל הצעירים כאן, ברגע שתהיו מוכנים לפתוח את הסטארט אפ, תבואו ותגישו בקשה למימון.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אשרף ג'בור הוא מנהל תכנית רואד להנגשת ההשכלה הגבוהה במל"ג.

<אשרף ג'בור: תודה על הדיון החשוב והמשמעותי.

<אשרף ג'בור: תכנית רואד זו תכנית שמכוונת ב-3 השנים האחרונות לחברה הערבית.

<אשרף ג'בור: אנחנו נמצאים היום ב-65 ישובים.

<אשרף ג'בור: מה שאנחנו עושים זה מנסים לעזור לתלמיד כבר בתיכון ובהמשך לבוגרים לבחור לפי היכולות ולפי הנטיות.

<אשרף ג'בור: מה שבעצם דוברים לפני הזכירו, אדוני היושב-ראש, זה שיש המון צעירים מהחברה הערבית שיש להם כישורים ויכולות, אבל כשהם מגיעים למצב של לבחור בין הנדסה ורפואה – בוא נדבר על המצטיינים - הם יודעים שרפואה זה משהו יותר בטוח.

אחמד טיבי: לאחרונה זה לא כל כך.

<אשרף ג'בור: נכון, לאט לאט זה משתנה, זה מחלחל.

<אשרף ג'בור: אני אישית אומר שזה שלא מנצל את ההייטק בחברה הערבית במדינת ישראל הוא כמו הסעודי שלא מנצל את הנפט בסעודיה.

<אשרף ג'בור: צריך לעודד אותם.

<אשרף ג'בור: מה שאנחנו מנסים לעשות זה לתת מענה לא רק בבחירת המקצוע הנכון והמותאם לשוק העבודה והתעסוקה בעוד 20 שנה או אפילו ב-2050, שאז בטח כל מקצועות ההייטק יהיו מקצועות מועדפים.

<אשרף ג'בור: למל"ג יש שלוש תחנות שבעזרתן אנחנו מנסים לעזור לצעירים בחברה הערבית לבחור נכון.

<אשרף ג'בור: למי שבאמת ירצה, יש לו נטיות אבל בגלל הפערים במערכת החינוך הפורמאלית הוא לא יכול – יש פערים בין המערכת היהודית למערכת הערבית – יש תכנית שגם משרד ראש הממשלה שותף בה – "הישגים להייטק".

<אשרף ג'בור: זאת תכנית שבאה לעזור לצעירים, למי שסיים 12 שנות לימוד ולא עונה על תנאי הסף של האוניברסיטאות.

<אשרף ג'בור: זו תכנית שקיימת בטכניון בצפון, בבר אילן במרכז, בבן גוריון בדרום.

<אשרף ג'בור: מדובר במלגה מלאה שכוללת שנת מכינה.

<אשרף ג'בור: בשביל להכין את התלמידים נכון הם חייבים לעשות שנת מכינה.

<אשרף ג'בור: זו בעצם האופציה השנייה.

<אשרף ג'בור: הדבר האחרון זה מלגת ארתיקה – בטח אתם מכירים אותה – מלגה שבאה לעודד סטודנטים לבחור בתחומים עם אופק תעסוקתי.

אחמד טיבי: שאנחנו גייסנו והעברנו אליה סכום של מיליון וחצי שקל לאחרונה.

אחמד טיבי: תודה רבה, אשרף.

אחמד טיבי: אימאן סליאמן היא עיתונאית שטיפלה בפרויקט כזה.

אחמד טיבי: בבקשה, אימאן.

<אימאן סלימאן: שלום לכולם.

<אימאן סלימאן: תודה רבה על קיום הישיבה.

<אימאן סלימאן: במשך כמעט שבע שנים הייתה לי סדרת תכניות על שילוב בשוק העבודה, ובמשך שנתיים תכנית אקדמיה על שילוב סטודנטים וסטודנטיות ערבים במסגרת ההשכלה הגבוהה.

<אימאן סלימאן: מה שהתברר זה שעדיין הסטודנטים, התלמידים הערבים לא יודעים כל כך מה לבחור.

<אימאן סלימאן: כשמדברים על הייטק, ישנו מרחב מאוד גדול של בחירה ושל נושאים ושל תחומים שעדיין לא כל כך מוכר, כשלצערי עדיין הולכים למקצועות שהם די שגרתיים, זאת למרות שאין ביקוש בשוק העבודה.

<אימאן סלימאן: אפשר לראות כמה מורות יש היום בלי תעסוקה, כמה עדיין הולכים לרוקחות ולמשפטים.

<אימאן סלימאן: לרפואה אני לא אתייחס, כי בכל זאת רפואה זה משהו שנשאר, יש לו דרישות בשוק.

<אימאן סלימאן: עדיין התלמידים הולכים למקצועות שהם שגרתיים.

<אימאן סלימאן: זה, אדוני, מצריך תכנית כוללת שמשלבת את כל הגורמים בכל המשרדים, כדי לעשות שינוי בתפיסה ובבחירה של התלמידים, כמובן בשילוב פרויקטים של בית ספר שהם מעבר לקורס כאן וקורס שם אלא תכנית מובנית כוללת.

<אימאן סלימאן: נקודה שנייה, הנגשת המשרות לבוגרות הייטק נשים, לרבות אימהות.

<אימאן סלימאן: שנהיה מציאותיים, אי אפשר לדרוש מאימא לנסוע שעה וחצי הלוך, שעה וחצי חזור רק כי היא גרה בפריפריה ובכפרים נידחים.

<אימאן סלימאן: נראה לי שיש צורך ליצור מודל של שלוחות של חברות, אם בתוך הישובים הערביים או לכמה כפרים ערביים ביחד, כדי להנגיש את המשרות לנשים ההייטקיסטיות בפריפריה.

<אימאן סלימאן: נקודה שלישית ואחרונה.

<אימאן סלימאן: לפני כמה ימים קיבלתי סרטון מחבר טוב על ההייטק בישראל, על ההצלחה והיוזמות וההמצאות.

<אימאן סלימאן: הוא שלח לי את זה.

<אימאן סלימאן: הוא היה מאוד מאוד גאה.

<אימאן סלימאן: אני החזרתי לו בלינק של ידיעה על ג'וני סרוג'י שהגיע להיות סגן נשיא בחברת אפל העולמית.

<אימאן סלימאן: זה מה שמראה, אדוני, ששילוב בין ערבים ויהודים יכול להיות שילוב מנצח, יכול להיות פרי לשני העמים במדינה הזאת.

<אימאן סלימאן: זה צריך להיות הכיוון.

<אימאן סלימאן: תודה רבה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חסן אבו-שעלי, בבקשה.

<חסן אבו-שעלי: אני אתייחס בקצרה לשתי נקודות.

<חסן אבו-שעלי: דבר ראשון, אני חושב שזאת אכן פגישה מבורכת, רק האופק של הפגישה הזאת עם הוועדים של התעשייה ושל הייטק מאחרת בכ-20 שנה, כמו שכבר נאמר.

<חסן אבו-שעלי: היום אנחנו רואים את הדבר הזה, את העניין של התעסוקה בתחום הייטק מאופק של יזמות.

<חסן אבו-שעלי: זה המנוע הכלכלי האמיתי של הכלכלה בישראל.

<חסן אבו-שעלי: נקודה שנייה, הקהילות שמעצימות את תחום ההייטק ומקדמות את תחום היזמות בחברה הערבית.

<חסן אבו-שעלי: אני חושב שהוזכרו פה הגורמים של הממשלה, הגורמים של האקדמיה ושל חברות ההייטק, אבל לא כל כך הודגש הנושא של הקהילה, של היוזמות הקהילתיות שעומדות להצמיח את זה מלמטה למעלה, לא מלמעלה למטה.

<חסן אבו-שעלי: אני חושב שזה נושא מאוד חשוב.

<חסן אבו-שעלי: אני בעמותה שנקראת "חאסוב", שזאת עמותה לקידום יזמות בחברה הערבית.

<חסן אבו-שעלי: יש לנו מיזם גדול להקים מרכז יזמות וחדשנות טכנולוגית באזור ואדי ערה.

<חסן אבו-שעלי: אנחנו גם מקימים קהילות של סטודנטים בתוך הקמפוסים, באוניברסיטאות על מנת להנחות אותם לכיוון של יזמות טכנולוגית, לאו דווקא לתעסוקה.

<חסן אבו-שעלי: זה כולל גם תכניות של סטארט אפ, היכרות עם עולם היזמות הטכנולוגי דווקא מהפן היותר יזמותי.

<חסן אבו-שעלי: אנחנו רואים שלחבר'ה הערבים לא חסרות יכולות טכנולוגיות.

<חסן אבו-שעלי: חסר מגוון תעסוקתי.

<חסן אבו-שעלי: יש מספיק חבר'ה עם יכולות טכנולוגיות מדהימות שיכולים להרים מיזמים ולעשות מיזמי הייטק.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אימאן טרביה אלקאסם ממשרד העבודה.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אתחיל במשהו שהוא קצת יותר אופטימי.

<אימאן טרביה אלקאסם: אם בעבר אחוז הסטודנטים הערבים מקרב אלה שלומדים את מקצועות ההייטק היה 16%, היום הוא עומד על 33%, שזה מבחינתנו כממשלה מהפכה באקדמיה.

<אימאן טרביה אלקאסם: התפקיד שלנו הוא לתרגם את המהפכה הזאת לכניסה לתעשייה ולמהפכה בתעשייה בכל מה שקשור לשילוב ערבים בתעשיית עתירת ידע.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אגיד שתי נקודות.

<אימאן טרביה אלקאסם: נקודה ראשונה, כרגע סיימנו פרויקט של שלוש שנים לשילוב ערבים בהייטק דרך שני זכיינים.

<אימאן טרביה אלקאסם: אחד מהם יושב כאן.

<אימאן טרביה אלקאסם: הם עשו עבודה מדהימה בכך שהגיעו ליותר מ-1,000 השמות בחברות מובילות במשק.

<אימאן טרביה אלקאסם: הנקודה השנייה, אנחנו עכשיו יצאנו במכרז חדש ל-3 שנים קדימה, שמטרתו לשלב יותר מ-1,000 בוגרים וסטודנטים מקרב החברה הערבית בשוק העבודה.

<אימאן טרביה אלקאסם: מבחינת היעדים במכרז החדש - חברת הכנסת תומא לא נמצאת כאן - אנחנו עשינו כך ש-25% מקרב המשתתפים במכרז החדש יהיו נשים.

<אימאן טרביה אלקאסם: אנחנו שמנו דגש על נשים.

<אימאן טרביה אלקאסם: היעד הוא 1,500 השמות לתלת הבא.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אגיד שמשרד העבודה - דרך לשכת הממונה על התעסוקה - יצא במיזם לפני חודש, שמטרתו להכשיר נשים כמתכנתות.

<אימאן טרביה אלקאסם: התנאי הוא 18 ומעלה.

<אימאן טרביה אלקאסם: זאת אומרת, הן לא חייבות להיות אקדמיות.

<אימאן טרביה אלקאסם: זו הכשרה שהיא חינמית.

<אימאן טרביה אלקאסם: כרגע נמצאים 25 סניפים.

<אימאן טרביה אלקאסם: המטרה היא להרחיב ל-40 סניפים, להרחיב את הסניפים בישובים הערביים.

<אימאן טרביה אלקאסם: דרך המיזם הזה הם עוזרים להם.

אחמד טיבי: איזה מכרז הזכרת?

אחמד טיבי: דיברת על מכרז?

<אימאן טרביה אלקאסם: דיברתי על שלושה דברים.

<אימאן טרביה אלקאסם: הדבר הראשון זה שסיימנו את הפרויקט שלנו דרך המכרז הקודם בסוף 2017.

<אימאן טרביה אלקאסם: יצאנו במכרז חדש, הוא יתחיל לפעול תוך כמה ימים.

אחמד טיבי: יש מישהו שיותר טוב, יותר מקצועי, יותר מעורב מצופן?

<אימאן טרביה אלקאסם: אני מאוד מעריכה את העבודה שלהם, אני מאוד מעריכה את העבודה המקצועית שלהם, אני חושבת שהם עשו עבודה מדהימה.

<אימאן טרביה אלקאסם: בכל מה שקשור לענייני מכרזים לא אני הכתובת.

<אימאן טרביה אלקאסם: בטח ובטח זה לא על השולחן הזה.

<ג'עפר פרח: למה צריך מכרזים אם אפשר להאריך את ההסכמים?

<אימאן טרביה אלקאסם: אני נמנעת מלענות.

<אימאן טרביה אלקאסם: סליחה, אני באתי לדבר על פרויקט של השמות.

<אימאן טרביה אלקאסם: אם אתה צריך משהו, אתה יכול לפנות בכתב, אנחנו נשמח לענות.

<ג'עפר פרח: זה קוטע את הפרויקט.

<ג'עפר פרח: אני לא מצופן, אבל זה קוטע.

<ג'עפר פרח: יש לך שני ספקים טובים, למה לקטוע את ההשתתפות איתם?

<אימאן טרביה אלקאסם: נתבקשתי להציג, כבוד חבר הכנסת טיבי, את העבודה של האגף שלנו, ואני עושה זאת.

<אימאן טרביה אלקאסם: אם יש דברים אחרים שקשורים לדברים אחרים, אני אשמח לענות לא בשולחן הזה.

<אימאן טרביה אלקאסם: אני אמשיך על המיזם המשותף שמכשיר נשים בגילאי 18 ומעלה כמתכנתות.

<אימאן טרביה אלקאסם: המטרה להגיע ל-40 סניפים.

<אימאן טרביה אלקאסם: הממשלה שמה 10 מיליון שקל במיזם משותף 50/50.

<אימאן טרביה אלקאסם: בהצלחה, וכל הכבוד על הדיון.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: הגברת אלה מטלון, פורום MIT.

אחמד טיבי: בבקשה, גברתי.

<אלה מטלון: אני רוצה להגיד כמה מילים על פורום MIT ליזמות ועל העשייה שלנו בחברה הערבית.

<אלה מטלון: פורום MIT ליזמות הוא גוף שהוקם ב-MIT, בטכניון של ארצות הברית, לפני 40 שנה.

<אלה מטלון: בארץ אנחנו פעילים משנת 94, זאת אומרת, פורום MIT נתן מסגרת לצמיחה של ה-startup nation כמו שהיא היום.

<אלה מטלון: אנחנו פעלנו במגוון מישורים.

<אלה מטלון: קודם כל, בכנסים שהם רלוונטיים, בסדנאות, שיצמחו יזמים מצוינים, וגם בייעוץ אישי, משהו שאנחנו עושים גם היום.

<אלה מטלון: לאורך כל השנים הנטייה האישית שלי הייתה לתת מקום לנציגי החברה הערבית.

<אלה מטלון: סמדר נהב, לאחר שהקימה את צופן, דיברה אצלנו באחד הכנסים וסיפרה על העשייה שלה.

<אלה מטלון: כאשר הקימו את מונה במג'דל אל כרום בחרנו בזה להיות האירוע המרכזי שלנו במהלך שבוע היזמות העולמי.

<אלה מטלון: נור ביאדסי, שנמצאת כאן, היא מנהלת הפרויקטים שלנו בפורום MIT.

<אלה מטלון: היא עבדה השנה כדי לחבר 25 יזמים ערבים לבתי ספר בפרויקט שנקרא "שורשים", שמטרתו להביא יזמים ערביים שיתנו דוגמה אישית ויעוררו עניין בקרב היזמים של הדור הבא.

<אלה מטלון: בהובלה של רשת היזמות העולמית יושבת גם ריב יונס, נסיכת היזמות הערבית בישראל.

<אלה מטלון: אנחנו רואים שאנחנו צריכים כאן שינוי דיסקט.

<אלה מטלון: הלוואי שהדברים שאמרת כאן היו נכונים, שנערים ונערות ערביים כבר חושבים וחולמים הייטק.

<אלה מטלון: עדיין אנחנו רואים את הצורך להביא אותם לאותה נקודה.

<אלה מטלון: כאן אנחנו פועלים אצל אנשים צעירים במכללות, באוניברסיטאות, בשיתוף עם "חאסוב".

<אלה מטלון: אנחנו ראינו את הרעב העצום של אנשי הייטק ערביים להשכלה בתחום היזמות.

<אלה מטלון: יחד עם צופן הקמנו את מרכז TRI/O TECH בכפר קאסם.

<אלה מטלון: סטודנטים שלנו נסעו שעתיים ויותר מרהט ומצפון לקו חיפה- נצרת כדי לתת שלוש וחצי שעות של השכלה יזמית, אוצר מילים, בניית ידע, בניית הבנה ויצירת קשרים מתאימים ליזמים.

<אלה מטלון: על אחד מהם דיבר עכשיו דדי פרלמוטר.

<אלה מטלון: כמה וכמה יזמים מצוינים יצאו מהמרכז הזה.

<אלה מטלון: הזכיר כאן אחד מהדוברים את הנושא של שיפור התעשייה המסורתית.

<אלה מטלון: אנחנו בדרך כלל מסתכלים על אנשי ההייטק המבריקים, אבל גם בתעשייה המסורתית יש הרבה עבודה, וכאן זה כר נרחב לפעילות, בעיקר בחברה הערבית.

<אלה מטלון: אחד הבוגרים שלנו, מוחמד יונס, הקים יחד עם אחיו זהי חברה שעוסקת, שבונה מכונות CNC לתעשייה המסורתית.

<אלה מטלון: החברה הזאת החליטה לשדרג את עצמה, להכניס טכנולוגיות ראייה.

<אלה מטלון: אנחנו רואים לא מעט דוגמאות של חברות.

<אלה מטלון: בתחרות גדולה שאנחנו עושים בתחום הטכנולוגיות נגד טרור, הגיע למקום השני יזם ערבי עם טכנולוגיה מעניינת לזיהוי מקרים של טרור.

<אלה מטלון: אני רואה כאן התקדמות נהדרת.

<אלה מטלון: אני חושבת שכל אחד מבין שאת מה שראינו כאן

<אלה מטלון: בשנות ה-90, שזאת המהפכה שהביאה לכאן העלייה הרוסית, אנחנו רואים עכשיו בעלייה פנימית, בעלייה של החברה הערבית ממקום שלא ראו אותם בתחום ההייטק למקום שהם מחוללים את המהפכה הבאה.

<אלה מטלון: זה מה שקורה בעשור הנוכחי.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: עלאא חאג'י, יו"ר מועצת ועדי הורים ג'דיידה – מכר.

<עלאא חאגי: שלום לכולם.

<עלאא חאגי: כבוד היושב-ראש, המנכ"ל, הסמנכ"ל והשר, אנחנו באמת מודים לכם על הוועדה הזאת, על הדיון החשוב הזה.

<עלאא חאגי: אני מדבר כנציג ועדי ההורים וכיזם ואיש עסקים.

<עלאא חאגי: אני אדבר על החלק של ההורה.

<עלאא חאגי: אין ספק שהמטרה העיקרית היא עתיד יותר טוב לילדנו, במיוחד במקצועות הטכנולוגיה.

<עלאא חאגי: זה גם נוגע בפן האישי ונוגע בפן החברתי.

<עלאא חאגי: הפרויקט הזה, לפי מה שהבנתי, נמצא גם במועצות המקומיות וברשויות המקומיות.

<עלאא חאגי: צריך להציב איזו מחלקה מקצועית להכשרה וקבלת מועמדים, על מנת שתוכל גם לכוון תלמידים וסטודנטים למקצועות באוניברסיטה וגם לשלב אותם בפרויקטים האלה.

<עלאא חאגי: בנוסף, אם אפשר, שילוב ופיתוח יחד עם משרד החינוך, כי אנחנו נוגעים גם בתכנים לימודיים וגם בתכנים מקצועיים.

<עלאא חאגי: יש המון מורים ומורות בהמתנות.

<עלאא חאגי: אפשר להכשיר אותם מבחינה מקצועית להתמודד עם הנושא הזה.

<עלאא חאגי: איך אמרתם?

<עלאא חאגי: לפני עשרות שנים היה ההייטק משהו שהוא עדיין בחלל.

<עלאא חאגי: אנחנו מדברים היום על החלל.

<עלאא חאגי: צריך להכשיר את המורים, להכשיר את האנשים בצורה מקצועית, כדי שיעבירו את זה לילדים שלנו.

<עלאא חאגי: צריך להעביר את זה בצורה מקצועית כדי לשלב אותם.

<עלאא חאגי: בנוסף, אם אפשר, גם לשלב את זה עם משרד התרבות והספורט, פיתוח ציוד ופיתוח יזמות בעניין של הספורט ובעניין של התרבות.

<עלאא חאגי: צריך לשלב את זה.

<עלאא חאגי: זה מעיד על הטכנולוגיה ועל הפרסום שלה.

<עלאא חאגי: זה גם ייחשף ליותר ערבים וליותר סטודנטים.

<עלאא חאגי: לא נשכח את העניין של המיקום של היישום של הפרויקטים.

<עלאא חאגי: הרוב מיושם בבתי הספר או בכפרים.

<עלאא חאגי: אם אפשר, גם לאכוף את הביטחון ואת הבטיחות במקום הפעילות כדי לשמור על הילדים שלנו ולשמור על המורים או האנשים שמיישמים את זה.

<עלאא חאגי: בנוסף, אכיפה, מעקב מכם, מהמשרד, וביקורת לכל התכניות האלו והרחבתן, זה מה שחשוב.

<עלאא חאגי: תודה לכם.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: היות ואנחנו מתכנסים לסיום, אני רוצה לתת את זכות הדיבור למוחמד דראושה מגבעת חביבה.

אחמד טיבי: תודה על הפרחים הנפלאים האלה.

<מוחמד דראושה: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, על כינוס הדיון הזה, אבל גם כן על התמיכה שאתה נותן ליוזמות, במיוחד היוזמה הזאת שנחשפתם אליה דרך הסטודנטית לין אלסאלח.

<מוחמד דראושה: אני חושב שהרעיון שלנו שם היה רעיון כפול: אל"ף, איך להוריד את ההתחלה, את נקודת ההתחלה של כניסת הערבים להייטק לגיל הכי צעיר שאפשר, לאתר את המחוננים הכי טובים במתמטיקה בכיתה ח', שכבר בכיתה ט' להתחיל בלימודים אקדמיים בכדי להזרים את הכמות הכי גדולה של האינטלקט הערבי לתחום ההייטק.

<מוחמד דראושה: למה?

<מוחמד דראושה: כי אנחנו יודעים היום שממוצע ההכנסה של עובד בהייטק הוא כמעט פי 3 מממוצע ההכנסה בישראל.

<מוחמד דראושה: זה כן תורם ליצירת מעמד ביניים בחברה הערבית.

<מוחמד דראושה: דיבר חברי סאמי בהתחלה על הנושא של חברה משותפת, על איך מייצרים חברה משותפת יהודית-ערבית.

<מוחמד דראושה: אפשר לייצר אותה דרך שוויון.

<מוחמד דראושה: את השוויון אפשר לגבות על ידי חיזוק מעמד הביניים בחברה הערבית עם יכולת צריכה משמעותית, לא רק יכולת נתינה בחברה הערבית.

<מוחמד דראושה: היום החברה הערבית לא נותנת מספיק בתחום ההייטק וגם לא צורכת מספיק מהכלכלה הישראלית.

<מוחמד דראושה: החברה הערבית עדיין ברמה של 8% מהתל"ג הישראלי.

<מוחמד דראושה: אם אנחנו רוצים לחזק את החברה הערבית, יש שני תחומים שאפשר לחזק אותה.

<מוחמד דראושה: אל"ף, זה ההייטק.

<מוחמד דראושה: שם אחוז העובדים הערבים, וכבר נאמר פה, הוא רק 3%.

<מוחמד דראושה: המקום השני זה בתחום הפיננסים.

<מוחמד דראושה: גם שם החברה הערבית היא 3%.

<מוחמד דראושה: אלה שני המקומות שמובילים כמעט 60% מהמשק בישראל.

<מוחמד דראושה: הערבים לא בחגיגה הזאת.

<מוחמד דראושה: אנחנו לא נמצאים בחגיגה הכלכלית הנכונה במדינת ישראל.

<מוחמד דראושה: ברשותך אדוני היושב ראש אני רוצה מפה לפנות למשרדים הרלוונטיים במדינה שישקיעו בנקודות הבסיס.

<מוחמד דראושה: נקודת הבסיס זה החינוך.

<מוחמד דראושה: התכנית של פרחי הייטק מכילה היום כמעט 130 תלמידים – 80 בשנה א', 30 בשנה ב', 20 בשנה ג'.

<מוחמד דראושה: כולם רשומים כסטודנטים למדעי המחשב מהיום הראשון.

<מוחמד דראושה: יש לנו פה 50 שבאו.

<מוחמד דראושה: היינו יכולים להביא את ה-130 אם היה לנו תקציב לעוד אוטובוס.

<מוחמד דראושה: מה שרצינו להדגים פה זה את התיאבון.

<מוחמד דראושה: יש תיאבון בחברה הערבית אצל צעירים ערבים, רק צריך לייצר את הדלתות ואת המכניזם.

<מוחמד דראושה: את אותו מודל שראיתם פה דרך לין אנחנו יכולים לייצר בעוד 6,7 מוקדים בישראל ואז למשוך לא 130 אלא 1,000 תלמידים בקבוצת הגיל הזאת, להזרים אותם כעתודה האינטלקטואלית של תחום ההייטק.

אחמד טיבי: תודה רבה, מוחמד דראושה.

אחמד טיבי: רביע, מנכ"ל עמותת חאסוב, בבקשה.

<רביע זיוד: תודה על ההזדמנות, תודה על הכינוס הזה.

<רביע זיוד: אני לא רוצה לחזור על כל הנקודות שעלו.

<רביע זיוד: אני רוצה לברך את כל החבר'ה שיושבים פה על העבודה הנהדרת שהם עושים – צופן, אלה מפורום MIT.

<רביע זיוד: אני רק רוצה להוסיף כמה נקודות למה שאמר חסן גם מקודם.

<רביע זיוד: דיברנו הרבה על הייטק, הייטק, הייטק.

<רביע זיוד: חנא וחסן ציינו גם את היזמות, כשזאת המטרה.

<רביע זיוד: הייטק זה מדהים, הייטק תורם מאוד לכלכלה ותל"ג, אנחנו צריכים להיות שם, אבל אנשים שנכנסים להייטק ודואגים לעצמם במשכורת טובה הביתה לא יוסיפו לשגשוג של החברה הערבית, הם לא יהוו דוגמה וייצרו מקומות עבודה.

<רביע זיוד: אנחנו חייבים לחנך ליזמות, לבנות את המעטפת הזאת של לעודד יזמות מבחינת האנשים שירצו ויהיו יזמים, אבל גם לחנך את האנשים לקבל את הפריפריה, לקבל את האנשים שנכשלים.

<רביע זיוד: צריך לעודד השקעות שיגיעו מהחברה הערבית.

<רביע זיוד: זה אחד הדברים, לפי דעתי, המאוד מאוד חשובים.

<רביע זיוד: עם כל התכניות המדהימות שיש מהממשלה ומרשות לחדשנות, אנחנו צריכים שיהיו משקיעים שיגיעו מהחברה הערבית שישקיעו גם ביזמים שיצאו מהחברה שלהם.

<רביע זיוד: לצערי אין לנו את העניין של להשקיע בדברים שהם טכנולוגיים, חדשניים.

<רביע זיוד: רוב המשקיעים שמגיעים מהחברה הערבית משקיעים בדברים מאוד מסורתיים כי הם גם לא מכירים.

<רביע זיוד: תכניות שיעודדו משקיעים שיגיעו מהחברה הערבית זה יהיה דבר מדהים.

<רביע זיוד: אנחנו צריכים לחנך את היזמים שלנו לכוון ברמה הכי גלובאלית שיש.

<רביע זיוד: אנחנו עכשיו בדיוק מתחילים להוציא משלחות לסיליקון ואלי ולמדינות אחרות בעולם, זאת כדי שהיזמים כבר מהשלב שהם סטודנטים ייחשפו להזדמנויות לאו דווקא פה, גם בחו"ל.

<רביע זיוד: אנחנו רוצים לתת להם אופק לאן הם יכולים להגיע.

<חנא שקור: גם משקיעים יהודים, לאו דווקא ערבים, לא משקיעים ביזמות ערבית.

<רביע זיוד: כי לא נותנים להם.

<אלה מטלון: אני מוכרחה לציין את הקושי שיש לנו כאשר אנחנו באים לבתי ספר.

<אלה מטלון: כשאנחנו מדברים עם יזמים ושואלים אותם באיזה בית ספר - -

אחמד טיבי: אני רוצה להפסיק אותך.

אחמד טיבי: תרשי לי לתת לנור שתמשיך במקומך.

אחמד טיבי: בבקשה.

<נור ביאדסי: אני מנהלת את פרויקט שורשים.

<נור ביאדסי: פנינו ליזמים לחזור לבתי הספר שלהם, לתת הרצאות, כדי לעודד את הסטודנטים והתלמידים להיכנס לתחום הזה.

<נור ביאדסי: את האמת, היה ממש קל לפנות ליזמים, הם תמיד רוצים לתת.

<נור ביאדסי: הכי קשה היה עם בתי הספר, הם לא רוצים.

אחמד טיבי: מה הם לא רוצים?

<נור ביאדסי: לא רוצים את הפעילות הזאת.

<נור ביאדסי: אני חושבת שהם לא יודעים כמה זה חשוב.

<נור ביאדסי: אולי תעזרו לנו בנושא הזה.

אחמד טיבי: תודה רבה, נור.

אחמד טיבי: סאמי, סיכום אחרי ששמעת את הדברים, לפני שאני מסכם.

<סאמי סעדי: לא חשבתי שאני אסכם.

אחמד טיבי: הערות.

<סאמי סעדי: אני חושב שהיום, אחרי כמעט עשור בכל הנושא של קידום הייטק בחברה הערבית, הגענו לשלב שמצד אחד הוא טוב, מצד שני מסוכן.

<סאמי סעדי: אם אנחנו, ועדת הכספים, הכנסת, הממשלה והרשויות האחראיות על הנושאים האלה לא באים ולוקחים את המוצר הזה ומטפחים אותו קדימה - - מה זאת אומרת "מטפחים אותו קדימה"?

<סאמי סעדי: בתחילת הדרך שאלנו, איך נוכל להגדיל את מספר המהנדסים.

<סאמי סעדי: אנחנו צריכים לייצר מקומות עבודה חדשים.

<סאמי סעדי: ברגע שמייצרים מקומות עבודה חדשים, נוכל להגדיל את מספר הסטודנטים.

<סאמי סעדי: אני חושב שהגידול במספר הסטודנטים הוא גידול שנבע מיצירת מקומות עבודה חדשים.

<סאמי סעדי: כשהבוגרים בחברה הערבית ראו שיש הצלחות, שאפשר להשתלב בתוך תעשיית ההייטק, זה היה כמו מגנט, זה שאב הרבה מהתלמידים ללמוד את המקצועות האלה.

<סאמי סעדי: אם אנחנו מדברים היום על 120, 150 אלף מהנדסים בתוך התעשייה, אז בואו נסמן לנו כמטרה 10%, להגיע ל-15 אלף מהנדסים.

<סאמי סעדי: אם אנחנו היום 5,000, בואו נסמן לנו מטרה של להגיע ב-5 השנים הקרובות ל-15 אלף מהנדסים.

<סאמי סעדי: אם אנחנו מדברים על 2,755 סטודנטים שלומדים את מקצועות ההייטק, בואו נסמן מטרה של עשרת אלפים ל-5 שנים.

<סאמי סעדי: זאת מטרה שהיא ישימה, שהיא ברת ביצוע.

<סאמי סעדי: צריך למקד את המשאבים במקומות הנכונים.

<סאמי סעדי: דיברו כאן על החלטת ממשלה.

<סאמי סעדי: אני חושב שזו הפעם הראשונה בהיסטוריה שיש החלטת ממשלה, החלטה מספר 2292, שמדברת על הקצאת 900 מיליון שקל.

<סאמי סעדי: 700 מיליון שקל הם להגדרת היצע כוח אדם מיומן בהייטק.

<סאמי סעדי: חסרים, כמו שאמרה נעמי, עשרת אלפים מהנדסים בתוך התעשייה הזאת.

<סאמי סעדי: כולם אומרים - גם דדי וגם כל התעשייה אומרת - שהפוטנציאל הוא בתוך החברה הערבית.

<סאמי סעדי: החברה היהודית הגיעה לגידול הכמעט מקסימאלי שלה.

<סאמי סעדי: הפוטנציאל הוא בתוך החברה הערבית.

<סאמי סעדי: 700 מיליון שקל מוקצים לאוניברסיטאות.

<סאמי סעדי: יש 200 מיליון שקל שאנחנו כארגוני החברה האזרחית, כמובן המל"ג והרבה ארגונים אחרים, יכולים לקחת ולתפעל את זה בצורה טובה.

<ג'ורדנה קוטלר: חשוב לציין פה שחברות ההייטק הבינלאומיות שנמצאות פה מאוד חשובות לכל המאמץ הזה .

<ג'ורדנה קוטלר: אם אין מדיניות תומכת בחברות ההייטק לצמוח פה בארץ, כל מה שדיברנו היום זה לא רלוונטי.

<ג'ורדנה קוטלר: אמרתי אתמול בוועדת הכלכלה ואני רוצה לציין שוב היום, אנחנו חייבים בכנסת לעודד את חברות ההייטק הבינלאומיות להיות פה בארץ, לא לקחת את זה כמובן מאליו.

אחמד טיבי: תודה רבה, ג'ורדנה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף בדיון החשוב הזה.

אחמד טיבי: אין ספק שמדובר בדיון מיוחד במינו, דיון על ההייטק בחברה הערבית, יזמות, הנגשה, הגברת מודעות.

אחמד טיבי: אנחנו שמענו כאן לראשונה אנשי הייטק מהחברה הערבית, אנשים מצליחנים.

אחמד טיבי: שמענו גם את נציגי הממשלה: את השר, את המנכ"ל, את נציגי הרשות לחדשנות, משרד העבודה, משרד הכלכלה.

אחמד טיבי: שמענו את התלמידים, את פרחי ההייטק.

אחמד טיבי: שמענו את לין, היא הרשימה מאוד.

אחמד טיבי: אני פונה לתלמידים.

אחמד טיבי: לא הכל זה רפואה, לא הכל זה סמינרים למורים, לא הכל זה רוקחות.

אחמד טיבי: צריך לכוון באופן מקצועי – אימן דיברה על הכוונה מקצועית – ללכת לכיוון של הנדסה בטכניון, באוניברסיטאות, במכללות.

אחמד טיבי: זה הכיוון של כל חברה מתפתחת.

אחמד טיבי: אנחנו כאלה.

אחמד טיבי: המספרים אומרים שהחברה הערבית לא רק רוצה שילוב, היא רוצה יזמות.

אחמד טיבי: יש יכולות.

אחמד טיבי: היזמים הערבים הם מרשימים, הם רוצים להתקדם.

אחמד טיבי: יש חסמים.

אחמד טיבי: צריך להתיר את החסמים האלה.

אחמד טיבי: אני אסכם ואומר, יש לפעול להגדלת היצע כוח האדם המיומן בהייטק.

אחמד טיבי: יש לעשות להרחבת ומיסוד ההכשרות להייטק – מנטורים, ליווי לסטודנטים ובוגרים, הקמת מערך של חניכה של סטודנטים באקדמיה לחנוך וללוות תלמידי י"א בקורסים כאלה של פרחי הייטק.

אחמד טיבי: יש ליצור מקומות עבודה בערים ערביות באמצעות: אחד, התאמת מענקי מדען לחברות המספקות שירותי תוכנה, דבר שיעודד הקמות חברות כאלו בפריפריה הגיאוגרפית, כמו חברת גליל software.

אחמד טיבי: שניים, הקצאת מסלולי תעסוקה ייעודים לערים ערביות, מתן עדיפות ותקצוב צבוע, מיועד, ייעודי של סובסידיות שכר 4.

אחמד טיבי: 20, 4.18 להעסקה בערים הערביות.

אחמד טיבי: גולת הכותרת היא מה שאמרתי בהתחלה - קידום החלטת הממשלה, הצעת מחליטים להקמת שתי קריות הייטק בערים הערביות.

אחמד טיבי: דיברנו על נצרת ועל כפר קאסם בגלל אזורי התעשייה ופארקי התעשייה שם, ועל הקצאת הקרקע של העיריות האלו.

אחמד טיבי: מכרזי ממשלה בתחום מחשוב.

אחמד טיבי: ממשלת ישראל היא בין המעסיקים הגדולים במשק, אדוני המנכ"ל, אם לא הגדולה שבהם במשרות הייטק.

אחמד טיבי: אנחנו מבקשים שהממשלה תקצה פרויקט פיילוט של מחשוב ויישום בנצרת ובכפר קאסם, כדי להתגבר על המכשול הגיאוגרפי, כדי לקרב את הפריפריה למרכז, כדי להפוך את הפריפריה למרכז לגבי החברה הערבית.

אחמד טיבי: מצד שני, שתגמיש את קריטריון הניסיון כך שקורס מעשי, כמו למשל בצופן, ייחשב לשנה ניסיון בעבודה.

אחמד טיבי: התאמת מענקי מדען לחברות שמספקות שירותי תוכנה לא רק לחברות טכנולוגיה.

אחמד טיבי: הקצאת מסלולי תעסוקה ייעודיים לערים ערביות.

אחמד טיבי: ועדת הכספים ממליצה ותפעל להגדרת תכנית ארצית במסגרת החלטת ממשלה 2292 בכל הקשור להקצאה של 20% מתקציב ההחלטה לתכנית רב שנתית לחברה הערבית.

אחמד טיבי: ושוב, למקד את תשומת הלב וההנגשה לתלמידים, לבתי ספר תיכון, ואם אפשר, לבתי ספר יסודיים, כמובן לצד תקציבים שעדיין לא הובלטו, לא הוקצו כמו שצריך בהחלטת הממשלה שהזכרתי.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לכל מי שהשתתף.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לעוזרים שלי, לעו"ד אחמד דראושה שעזר לי להביא את הפרויקט הזה, את הכנס המיוחד הזה לידי ביצוע, לאנאן עודה, למרכז הביקורים בכנסת, לערוץ הכנסת, לטלויזיון הלא, לנוכחים.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות למנכ"ל ששיתפנו פעולה בנושא הגברת התקציב שהועבר למו"פים הערביים - מו"פ הגליל ומו"פ המשולש, שלצערי הרב הם לא פה.

אחמד טיבי: אנחנו נמשיך לעשות, כי מגיע להם תקצוב, מגיע להגדיל את התקצוב של כל מי שעוסק בנושא הזה.

אחמד טיבי: מה התקציב של משרד המדע?

<פרץ וזאן: חצי מיליארד שקל.

אחמד טיבי: מהחצי מיליארד שקל צריך שיהיה משהו פרופורציוני עם העדפה מתקנת לחברה הערבית, לאנשים הנפלאים האלה.

אחמד טיבי: תודה לסטודנטים מהטכניון, תודה לתלמידים.

אחמד טיבי: תודה לכם.