ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 265, 2018-01-01 12:00

אברהם נגוסה: שלום לכולם.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע היום דיווח מארגון ADL, הליגה נגד השמצה.

אברהם נגוסה: לפני שנה ומשהו שמענו גם דו"ח כפי שאנחנו שומעים בתחום התפוצות, כפי ששמענו גם את ההסתדרות הציונית העולמית לא מזמן, והסוכנות היהודית ונפש בנפש כמובן.

אברהם נגוסה: היום אנחנו רוצים לשמוע מאחד הארגונים החשובים בתפוצות שפועל בעיקר בתחום האנטישמיות, חינוך נגד אנטישמיות והמאבק ב-BDS.

אברהם נגוסה: הדיון הוא לפי בקשתם ואני מאוד מודה על כך שהמנכ"לית בארץ נמצאת איתנו כאן.

אברהם נגוסה: נמצא איתנו גם ממלא מקום יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית מר יעקב חגואל, וכמובן גם משרד הקליטה והעליה, משרד האסטרטגיה וההסברה, הסוכנות היהודית כמובן וארגונים אחרים.

אברהם נגוסה: גם גברת תבורי נמצאת כאן.

אברהם נגוסה: תודה לכולכם על שהגעתם.

אברהם נגוסה: אני רוצה לתת את רשות הדיבור למנכ"לית ADL, הליגה נגד השמצה.

אברהם נגוסה: גברת קרול נוריאל בבקשה.

<קרול נוריאל: תודה רבה.

<קרול נוריאל: צהריים טובים לכולם, יו"ר הוועדה, חברי כנסת שלא נמצאים כאן, אורחים יקרים.

<קרול נוריאל: אדוני היושב ראש, אני מודה לך שוב על הנכונות והחשיבות שאתה רואה במתן הפלטפורמה של הוועדה הזאת להצגת נתונים בנושא החשוב הזה.

<קרול נוריאל: זה נושא, בדיוק כפי שאתה עושה, שחייב להיות כל הזמן על סדר היום כי אותה שנאה ישנה, גם אם לפעמים היא מופיעה במלבושים אחרים, היא מסוכנת בכל רמה.

<קרול נוריאל: גם ליהודים שחווים אותה, גם לעם היהודי כתופעה וגם לאנושות כולה כתופעה של שנאה שכולנו חייבים להיאבק בה.

<קרול נוריאל: ואסור לנו כאן באמת לשקוט אף פעם.

<קרול נוריאל: המספרים שאני אציג היום, שמייצגים את האירועים האנטישמיים בארצות הברית בתשעת החודשים הראשונים של 2017, כלומר שלושת הרבעונים הראשונים, הם מאוד חשובים וקשים אבל הם לא התמונה כולה.

<קרול נוריאל: תופעת האנטישמיות היא תופעה שסובלת מתת דיווח, ואת זה יודעים כל העוסקים בתחום הזה, לעתים בגלל חוסר היכולת לזהות אירוע אנטישמי, לעתים בגלל פחד לדווח, אבל כל איום, כל הטרדה, כל התנכלות, מעבירים מסר של שנאה כלפי חפים מפשע שיישאו עימם את הסיפור הזה באופן אישי לשנים רבות ובמקרים רבים הסיפורים האישיים האלה משפיעים על קהילות שלמות, כך שמאוד מאוד חשוב גם לראות את הסיפורים שמאחורי המספרים הגבוהים ממילא.

<קרול נוריאל: הליגה נגד השמצה כארגון שהוא מוביל במאבק באנטישמיות בעולם מתעדת אירועים מאז שנת 1979 ומפרסמת דו"ח שנתי של אירועים בארצות הברית.

<קרול נוריאל: בשנה האחרונה לאור התגברות האירועים החלטנו להגביר את תדירות הדיווח ולפרסם דו"חות פעמיים בשנה כדי לתת תמונת מצב שהיא עדכנית לעתים קרובות יותר.

<קרול נוריאל: הנתונים החדשים שפורסמו לפני חודשיים על ידי הליגה נגד השמצה מראים שמספר התקריות האנטישמיות שאירעו בשלושת הרבעונים הראשונים של 2017 ממשיך להיות גבוה ממספרם בשנה שעברה.

<קרול נוריאל: בנוסף לגידול המשמעותי ברבעון הראשון של 2017, אנחנו רואים גידול מאוד משמעותי, רבותיי, אחרי מצעד הימין הקיצוני בשארלוטסוויל ואנחנו עוד נדסקס את העניין הזה.

<קרול נוריאל: אז קצת מספרים על מנת לסבר את האוזן, בין ה-1.1.2017 ל-30.9.2017 אירעו 1,299 תקריות אנטישמיות ברחבי ארצות הברית, לרבות התקפות פיזיות, השחתת רכוש ומתקפות על מוסדות יהודיים.

<קרול נוריאל: המספר הכולל של התקריות מהווה עליה של 67% לעומת התקופה המקבילה אשתקד בשנת 2016, והוא כבר גבוה מסך התקריות באותה שנה.

<קרול נוריאל: זאת אומרת, כשאנחנו נסכם את שנת 2017 רבותי, אנחנו נראה עלייה ברורה וחדה בממדי האנטישמיות.

<קרול נוריאל: מתוך התקריות שדווחו, חשוב לי לשים דגש על סוג מסוים של תקריות רבותי, יש מספר מדאיג ביותר של התנכלויות והשחתת רכוש על רקע אנטישמי בבתי ספר וקמפוסים של מכללות בארצות הברית.

<קרול נוריאל: אני אתן כמה מספרים לפלח את סוגי התקריות.

<קרול נוריאל: 703 מקרים של התנכלויות.

<קרול נוריאל: כשאני אומרת התנכלויות, אלה הטרדות על בסיס אנטישמי, הצקות לכל מיני אנשים, 584 מקרים של השחתת רכוש, 52 מתוכם כלפי מוסדות יהודיים, מוסדות יהודיים בדרך כלל קהילתיים.

<קרול נוריאל: ו-12 התקפות פיזיות.

<קרול נוריאל: רבותי, התקפה פיזית על יהודי, בואו נזכור שמאחורי המספרים האלה מדובר באנשים שיכלו להיפגע בצורה שהיא בלתי הפיכה.

<קרול נוריאל: אני לא רוצה להגיד את המילה הקיצונית ביותר אבל כל מקרה כזה יכול להיות כזה דבר.

<קרול נוריאל: גם כשאנחנו מדברים על התנכלויות וגם כשאנחנו מדברים על התבטאויות, תמיד חייבים לזכור שאין לנו אף פעם אינדיקציה מתי מילים הופכות למעשים ולכן גם בהיבט הזה חשוב לשים לב.

<קרול נוריאל: בהמשך לדו"חות הקודמים שלנו באופן עקבי אנחנו רואים שהמדינות בהן מתרחש המספר הרב ביותר של תקריות הן בדרך כלל כאלה שיש בהן את האוכלוסייה היהודית הגדולה ביותר כמו ניו יורק, קליפורניה, מסצ'וסטס, פלורידה, פנסילבניה.

<קרול נוריאל: אני רוצה להתעכב רגע על אירוע מאוד משמעותי שראינו השנה שזה מצעד הימין הקיצוני בעיר שארלוסטוויל במדינת וירג'יניה.

<קרול נוריאל: האירוע הזה רבותי היה אירוע מכונן, לא רק משום שהוא בעצמו כלל ביטויים אנטישמיים אלא משום שהוא היה מה שאנחנו קוראים בספרות המקצועית, אירוע מחולל אנטישמיות.

<קרול נוריאל: אירוע שבעקבותיו ראינו עליה חדה בביטויים האנטישמיים.

<קרול נוריאל: רק על מנת לסבר את האוזן ,ביום המצעד בשארלוטסוויל וביום שאחריו אירעו 221 תקריות אנטישמיות מתוך 300 תקריות אנטישמיות ברבעון השלישי של 2017.

<קרול נוריאל: זאת אומרת שביומיים, בעקבות האירוע בשארלוטסוויל ראינו עליה חדה מאוד.

<קרול נוריאל: אנחנו חייבים לתת את הדעת בעקבות הנתון הזה למפגני השנאה הפומביים האלה, ולעובדה שהם כנראה נותנים סוג של בוסט לרגשות אנטישמיים קיימים, ותיכף אני אחזור למה אנחנו עושים בתחום הזה, העבודה החינוכית בנושא מאבק באנטישמיות היא עבודה שהיא חשובה כל השנה לא רק כמענה לאירוע שקרה, אלא כעבודה מניעתית חינוכית מאוד מאוד משמעותית.

<קרול נוריאל: האירוע הזה כלל כפי שאתם יודעים, ביטויים מזעזעים ואלימים של אנטישמיות וגזענות כולל הנפה של דגלים עם צלבי קרס, קריאה של סיסמאות כמו 'היהודים לא יחליפו אותנו' ודברים שלא האמנו שאנחנו נראה בארצות הברית.

<קרול נוריאל: המצעד הזה בשארלוטסוויל וחשוב פה באמת לסווג אותו כאירוע בקטגוריה הנכונה, הוא בעצם אחד מתוך 33 אירועים של הימין הקיצוני שנערכו השנה בארצות הברית, שאליהם נוספו עוד 188 מפגנים שבהם אנשי ימין קיצוני חילקו עלונים, פלאיירים, בקמפוסים בעיקר כדי להפיץ את המסר שלהם בקרב קהלים חדשים שיכולים להתגייס גם לשורות הימין הקיצוני.

<קרול נוריאל: כפי שאמרתי, אחד המקומות המשמעותיים ביותר בהיבט של תקריות אנטישמיות הוא מוסדות חינוך, בתי ספר וקמפוסים.

<קרול נוריאל: הביטחון של תלמידי קמפוסים ובתי ספר במוסדות האלה הוא מאוד מאוד חשוב.

<קרול נוריאל: חייבים לזכור, תלמיד שהולך לבית ספר, הוא הולך למקום שהוא אמור לחוש בו בטחון.

<קרול נוריאל: ברגע שהוא מותקף על רקע אנטישמי תחשבו על התודעה של ילד שמבוססת גם על התת מודע שלו, איך שהוא סופג אירוע אנטישמי, איך זה משפיע עליו בעתיד.

<קרול נוריאל: איך הוא תופס את עצמו כמיעוט שחי במדינה גדולה יותר וכתוצאה מזה גם הפעולות שלו, אז חייבים לתת את הדעת לחוויה שעובר ילד שחווה אירוע אנטישמי.

<קרול נוריאל: בתקופה שנמדדה, הוכפל מספר התקריות האנטישמיות בבתי ספר יסודיים ותיכוניים לעומת התקופה המקבילה אשתקד.

<קרול נוריאל: אם ב-2016 אנחנו דיברנו על 130 אירועים, בתקופה הזאת שנמדדה 269 אירועים, למעלה מהכפלה.

<קרול נוריאל: מה אנחנו עושים בנושא, אני חושבת שזה הדבר הכי חשוב.

<קרול נוריאל: איך אנחנו נאבקים באנטישמיות?

<קרול נוריאל: אז קודם כל לליגה נגד השמצה יש תכניות כלליות שנועדו למאבק בשנאה, סטריאוטיפים ודעות קדומות, ורבותי כאן אני לא אגלה לכם משהו שלא ידעתם, כאשר אנחנו נאבקים בשנאה כתופעה אנחנו מסייעים ליהודים וכאשר אנחנו נאבקים באנטישמיות אנחנו מסייעים לאוכלוסייה הכללית.

<קרול נוריאל: אלה תופעות שחיות ביחד באותו מרחב ולכן אנחנו חייבים לטפל בשתיהן.

<קרול נוריאל: תכנית נוספת שאנחנו מריצים מספר שנים ברחבי קמפוסים נקראת WORDS TO ACTION, ממילים למעשים.

<קרול נוריאל: התכנית הזאת למעשה נועדה לתת ארגז כלים לסטודנט היהודי להתמודדות עם אירועים אנטישמיים ביניהם זיהוי נכון של אירוע אנטישמי.

<קרול נוריאל: איך אנחנו מזהים אירוע אנטישמי?

<קרול נוריאל: מהם אופני התגובה שעומדים לרשותי, מרמת הדיווח לרשויות הקמפוס לגורמי אכיפת החוק וכלה בתגובה ציבורית ראויה לנושא, גיוס גורמים נוספים שיכולים לסייע לו להיאבק במקרה הספציפי הזה או בתופעה בכלל.

<קרול נוריאל: כאמור, אנחנו גם מבצעים מעקב מאוד מדוקדק שכולל בדיקה לעומק של כל אירוע.

<קרול נוריאל: רבותי, כל אירוע וכל מספר שאני נתתי כאן הוא מספר שנבדק והוצלב, ובחנו שהוא באמת עומד בקריטריונים של אירוע אנטישמי.

<קרול נוריאל: אנחנו לא רוצים לטעות ולכנות אירוע שאינו אנטישמי כאנטישמי כי אז אנחנו נעשה נזק באמת לבחינת התופעה ולכן הדברים הללו נבדקים באמת לעומק.

<קרול נוריאל: כמובן כולל הצלבות מידע עם גורמי אכיפת חוק וכיוצא בזאת.

<קרול נוריאל: כמובן שפרסום הדו"חות והעלאה למודעות ציבורית היא דבר נורא משמעותי.

<קרול נוריאל: רבותי, אם בכל רחבי העולם לא ידעו שישנם יהודים שסובלים מהתנכלויות אנחנו לא נוכל להיאבק בזה בצורה שהיא אפקטיבית ולכן העלאה למודעות היא נורא משמעותית בהיבט הזה כמובן גם בקרב מקבלי החלטות, הליגה נגד השמצה שותפה לשימועים בסנאט ובקונגרס וכמובן מעלה את הדברים הללו למודעות.

<קרול נוריאל: וכמובן אולי הדבר בעצם הכי משמעותי, הנכס הכי משמעותי שאנחנו מביאים עימנו הוא בעצם הפרישה של הליגה נגד השמצה, 26 משרדים ברחבי ארצות הברית, שהם בעצם השטח שלנו.

<קרול נוריאל: הגורמים שמכירים בעצם טוב טוב את הקהילות המקומיות, ויודעים לתת מענה שהוא מותאם.

<קרול נוריאל: לא כל קהילה היא קהילה יהודית גדולה, ישנן קהילות יהודיות יותר קטנות, מטבע הדברים האופי שלהן שונה והמענה לאירועים אנטישמיים צריך להיות קצת אחר.

<קרול נוריאל: אז כפי שאמרתי, באמת שנת 2017 ורק התקופה שנמדדה שזה עד סוף ספטמבר באמת הייתה שנה מאוד לא קלה במובן הזה של היבטים אנטישמיים.

<קרול נוריאל: אני רוצה לתת פה איזה שהוא מקרה ששמעתי ואותי תפס, בצורה, מדובר בתלמיד כיתה ו' בקליפורניה שהוטרד בכיתה עם ציורים של צלבי קרס, שזה דבר שאנחנו שומעים הרבה.

<קרול נוריאל: אבל באחד האירועים הגיע תלמיד נוסף מהכיתה עם כמות של מציתים לכיתה ואמר לו 'אתה יודע מה, אנחנו נשרוף אתכם, ואנחנו נשרוף אתכם כמו שעשו בשואה'.

<קרול נוריאל: רבותי, זה תלמיד כיתה ו'.

<קרול נוריאל: לי יש ילד בכיתה ו'.

<קרול נוריאל: התודעה של ילדים בגיל הזה היא תודעה שונה ממה שיש לנו, אנחנו מסוגלים להבחין בין איום שיכול להתקיים לבין איום שהוא איום ונורא אבל יש לו פחות קיום ממשי.

<קרול נוריאל: לילד בכיתה ו' זה פחות סביר.

<קרול נוריאל: לכן תחשבו בבקשה, אתם לוקחים את הדו"ח הזה איתכם, מה ילדים עוברים במוסדות החינוך.

אברהם נגוסה: תודה למנכ"לית הליגה נגד השמצה הגברת קרול נוריאל, תודה רבה לך על הדיווח המפורט.

אברהם נגוסה: הערכתי לעבודה שלכם בארגון שעושה בשטח ומתמודד עם מציאות לא קלה.

אברהם נגוסה: הייתי בשטח, הייתי לא מזמן באוניברסיטת קולומביה, לא מזמן הייתי גם בדרום אפריקה ובאמת ראיתי כמה שנאה יש, ויש גם חברים טובים שאוהבים אותנו ולכן ככל שאנחנו נעבוד בשיתוף פעולה כולנו ביחד, אני מאמין שאנחנו יכולים להתמודד ולנצח את התופעה של ה-BDS, והאנטישמיות.

אברהם נגוסה: ה-BDS זה פשוט האנטישמיות המודרנית, שהיום, למרות שהם אומרים שהם לא נגד יהודים, הם נגד ציונים ונגד מדינת ישראל, אבל הם פוגעים בנפש ובלב של כל יהודי, שזה מדינת ישראל.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו צריכים להמשיך ולפעול ויישר כח על מה שאתם עושים.

אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת יואל רזבוזוב חבר הוועדה.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לשמוע אנשים שבאו להשתתף בדיון.

אברהם נגוסה: האם אתה רוצה לדבר בשלב הזה?

יואל רזבוזוב: כן.

יואל רזבוזוב: אני מברך על הדיון החשוב מאוד הזה.

יואל רזבוזוב: הנתונים האלה באמת נתונים מדאיגים, מדיון לדיון אנחנו כל הזמן עולים.

יואל רזבוזוב: באמת אחת הסיבות זה הרשתות החברתיות, ההתפתחות של האינטרנט בעידן המודרני והרבה דיס אינפורמציה שמגיעה לאנשים בחו"ל, שכמו שאמרתי, אני פעם נהגתי להסתובב הרבה בעולם עוד בכובע של ספורטאי, ולא הייתה לאנשים דעה באמת על מדינת ישראל.

יואל רזבוזוב: הגענו למצב שבגלל האינטרנט ובגלל המידע שמגיע והרבה פעמים המידע הוא שגוי, הוא מגיע לאנשים ויש להם דעה על מדינת ישראל וכמובן שזה משליך גם על היהודים, זה דבר גורר את משנהו.

יואל רזבוזוב: כמובן שהנתונים האלה מדאיגים כי זו תופעה שהולכת וגוברת.

אברהם נגוסה: סליחה יואל אני חייב ללכת להצביע.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתחליף אותי.

אברהם נגוסה: (היו"ר יואל רזבוזוב)

יואל רזבוזוב: אני אמשיך מכאן.

יואל רזבוזוב: כמו שאמרתי, התופעה הולכת וגוברת, אני רואה שיש הרבה דברים, אבל מה שאנחנו מידית מטעם ממשלת ישראל שאנחנו יכולים לעשות, אני חושב שההסברה שלנו היא עדיין כושלת ואני תמיד אחזור על זה, לא יכול להיות ששלושה גופים אחראיים להסברה: משרד ראש הממשלה, משרד החוץ, משרד התפוצות ואולי יש עוד איזה שהוא גוף.

יואל רזבוזוב: אני חושב שגוף אחד צריך להיות אחראי ולתת את הדין והחשבון, צריך לרכז כוחות ולשלב, כמובן, יש כל כך הרבה גופים שיכולים לעזור, ואני חושב שגם כשאני הייתי יו"ר דיברתי על זה לא פעם אבל בינתיים אנחנו לא רואים שמשהו זז בכיוון הזה ובאמת אנחנו מפסידים, וכמו שאמרתי הרבה דיסאינפורמציה מגיעה לאנשים בחו"ל ובסופו של דבר היהודים בתפוצות הם אלה שסובלים.

יואל רזבוזוב: רק לאחרונה, מעבר לנתונים שאני רואה שמוצגים כאן, נחשפתי וקיבלתי מכתבים מיו"ר הסטודנטים היהודיים באוקראינה שממש הציגו לי מספר רב של מקרי אנטישמיות.

יואל רזבוזוב: עוד פעם, אני חושב שהידיים שלנו קשורות ואנחנו או שלא יכולים לעשות כלום או שלא עושים כלום.

יואל רזבוזוב: כאן כפי שאמרתי יש נקודות שאנחנו כן יכולים להשפיע בהם ואנחנו חייבים לעשות זאת.

יואל רזבוזוב: נמשיך עם נציגי המשרדים.

יואל רזבוזוב: משרד החוץ בבקשה.

<יוגב קרסנטי: משרד התפוצות זה המשרד שאחראי על המאבק באנטישמיות.

יואל רזבוזוב: כן אבל גם משרד החוץ וגם משרד ראש הממשלה, שוב, כמו שאמרתי, הלוואי והיה גוף אחד, או משרד החוץ היה אומר או משרד התפוצות, מישהו אחד ואז מרכזים הכל.

<יוגב קרסנטי: חשוב לדעת כי יש לנו את פורום התיאום הבין משרדי בראשות מנכ"ל משרד התפוצות ובו אנחנו מתאמים את הפעילות של משרדי הממשלה.

<יוגב קרסנטי: אנחנו עובדים היום ביחד כמו שלא היה בעבר אני חושב, גם - - -

יואל רזבוזוב: אז זה משהו חדש שנגיד אני לא ידעתי ולא שמעתי.

יואל רזבוזוב: אם כבר יש פורום כזה אנחנו רוצים לראות מה הפורום עושה, מה התוצאות והאם יש לזה השפעה.

יואל רזבוזוב: יכול להיות שהפורום לא עובד כמו שצריך או שהוא כן עושה דבירם טובים.

יואל רזבוזוב: בינתיים התוצאות הן כאן על הנייר, יש תוצאות ממש של מחקר עומק שמראה שאנחנו במגמת עליה, אז סימן שמשהו לא עובד נכון ואולי צריך לשנות.

יואל רזבוזוב: משרד החוץ בבקשה.

<רן יעקבי: שלום.

<רן יעקבי: במקרה של משרד החוץ, הנתונים לצערנו לא חדשים, הם מדווחים לנו על ידי הקונסוליות בצפון אמריקה.

<רן יעקבי: אנחנו מטפלים כמובן גם באירופה ובאזורים אחרים, אנחנו מקבלים את הדיווחים, הדיווחים שלנו הם גם דיווחים שמגיעים למוסדות מחקר כמו מרכז קנטור באוניברסיטת תל אביב, משרד התפוצות באמצעות הפורום המתאם שלנו והמשרדים הרלבנטיים האחרים, כל אחד לצרכיו, לדו"חותיו ולמאבק המשותף שאנחנו מנהלים בגזרות השונות, משרד התפוצות בקהילות היהודיות, משרד החוץ מול ממשלות וגופים מדיניים וכן הלאה, לכן יש תיאום, יש גם חלוקה לפי ההתמחות והיכולות.

<רן יעקבי: שווה לציין שאנחנו נשים השנה, ב-2018 שמתחילה היום, דגש מאוד מיוחד על הנושא של התגברות האנטישמיות לצד הימין, השמאל באירופה, גם בארצות הברית.

<רן יעקבי: אנחנו מכנסים כנס מאוד גדול, אולי הגדול מסוגו בעולם, הגדול ביותר שמארגן משרד החוץ שנקרא 'הכנס של הפורום הגלובלי הבינלאומי למאבק באנטישמיות' אנחנו צופים יותר מ-1,000 משתתפים מהעולם ומהארץ, מומחים מסוגים שונים שמטפלים בתחומים של מאבק באנטישמיות.

<רן יעקבי: אחד הפנלים החשובים שיכלול גם משלחת מארצות הברית, שיתוף פעולה של ה-ADL ושל רבים אחרים, יהיה פנל על התגברות האנטישמיות בארצות הברית, דיווח ודיון בדרכי פעולה.

<רן יעקבי: יחד עם פוליטיקאים אמריקאים ואנחנו שואפים לקבל ככל שנוכל וככל שייענו, נשלחו כבר הזמנות, גם רפובליקנים וגם דמוקרטים.

<רן יעקבי: הזמנו את ראש עירית שארלוטסוויל למשל, וגם נציגים מגופים נוספים ואחרים, מרצים מהאקדמיה.

<רן יעקבי: אנחנו מקווים לקדם דיון וגם לפרסם המלצות לדרכי פעולה שאנחנו מקוים שכל השותפים למאבק, והם רבים, יאמצו.

<רן יעקבי: ה-ADL הוא גוף – ושוב תודה לקרול כאן – שמראה את הדרך.

<רן יעקבי: הוא יושב בשטח, הוא מייצר דו"חות.

<רן יעקבי: קרול אולי תרצה להרחיב יותר, לאחרונה הם זיהו יחד איתנו ועם משרדים נוספים כמו משרד התפוצות את הבעיה ברשתות החברתיות, באינטרנט, והקימו גם משרד בסיליקון וואלי איתו אנחנו גם משתפים פעולה.

<רן יעקבי: אפרופו, גם בכנס של הפורום הגלובלי, כשמו כן הוא, מצטרפים גופים נוספים.

<רן יעקבי: אני רואה פה הרבה שותפים כמו ISCAP, כמו משרד התפוצות שינהל מספר פנלים ושותף,.

<רן יעקבי: והשר בנט ידבר בו.

<רן יעקבי: אני מציין גם את משרד המשפטים ואת השרה איילת שקד שתזמין שרי משפטים לדון בנושאי חקיקה, גם בנושא האינטרנט וגם בנושאים אחרים כדי למנוע שנאה ולמנוע אנטישמיות במדינות רבות בעולם.

<רן יעקבי: אנחנו רושמים כבר היענות גם של שרי פנים, שרי חוץ, אני חושב שהפורום הזה – וזו הזדמנות להעביר את המסר – ייצר גם את המפגש, אני מקווה גם את דרכי הפעולה שלא רק יישארו אות כתובה אלא גם יהפכו להמלצה שתניע הלאה בצורה מאוחדת את הגופים השונים, כפי שחבר הכנסת רזבוזוב קרא לעשות.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: אני מקווה שבאמת יהיו תוצאות והמלצות ובסוף יהיה גם מי שהולך ליישם את ההמלצות הללו, כי אנחנו מכירים הרבה המלצות.

יואל רזבוזוב: אני מקווה שזה יהיה משהו רחב וגלובלי וכמו שאני שומע הרבה משתתפים, כמובן כמו שאמרתי, שוב, צריך מישהו שיתכלל ויעקוב אחרי ההמלצות אם הן נעשו או לא נעשו, אני מציע אפילו שגם בוועדה אנחנו נעקוב אחרי ההמלצות כי זה חשוב ומתחבר.

<קרול נוריאל: אני רוצה בהמשך לדברים של רן רק להוסיף שבאמת הליגה נגד השמצה למי שלא יודע, זה הופץ ברבים, הליגה נגד השמצה פתחה בשנה האחרונה משרד בעמק הסיליקון שנקרא המשרד לטכנולוגיה וחברה הוא בעצם עוסק בחיבור המאוד משמעותי של פתרון בעיות חברתיות באמצעות טכנולוגיות חדישות וחדשניות, שתי מעבדות שהקמנו – אחת לפני מספר חודשים ואחת ממש בשבוע האחרון – מעבדה אחת היא LEGAL LAB, היא עוסקת בהיבטים המשפטיים של כל עניין שיח השנאה באינטרנט, והמעבדה האחרונה שהקמנו, מעבדת מהנדסים שעוסקת בעצם בקודים ואלגוריתמים, אנשי מקצוע יושבים שם ומוציאים קודים ואלגוריתמים למעקב ומאבק בשיח שנאה באינטרנט.

<קרול נוריאל: למיטב ידיעתי זה באמת יוזמה פורצת דרך ואין כמוה עוד הרבה.

<קרול נוריאל: עובדים עם כל החברות, עם כל הפלטפורמות בצורה הכי דיאלוגית שיש כדי לחנך ולהעביר מסר שגם בעידן הרשתות החברתיות האצבע שלנו עדיין על הדופק ונעשה הכל כדי למנוע שיח שנאה באינטרנט.

יואל רזבוזוב: תודה.

יואל רזבוזוב: משרד התפוצות בבקשה.

<יוגב קרסנטי: תודה אדוני היושב ראש.

<יוגב קרסנטי: אני רוצה לברך על הדיון החשוב הזה ואת הליגה על פעילותה גם בארץ וגם בחו"ל.

<יוגב קרסנטי: כמה דברים, אני אספר קצת על מה שאנחנו עושים, התחלתי לספר על פורום התיאום למאבק באנטישמיות ששותפים לו משרדי הממשלה השונים.

<יוגב קרסנטי: במקביל אליו יש גם את הפורום למצבי חירום בקהילות ששותפה לו הסוכנות וההסתדרות הציונית ועוד ארגונים של החברה האזרחית.

<יוגב קרסנטי: בעזרת שני הפורומים האלה בעצם מתכללים את המאבק באנטישמיות, כשפורום התיאום הבין משרדי ששותפים בו גם משרד החוץ, גם המשרד לעניינים אסטרטגיים ומשרדי ממשלה נוספים, כולל משרד ראש הממשלה בהתאם לצורך, מתכללים את העבודה לשנה הקרובה ואת גבולות הגזרה בין המשרדים השונים.

<יוגב קרסנטי: אני יכול להגיד שיש המון המון פעילות שנעשית בשנים האחרונות, יש גם הישגים ניכרים, כשהמטרה היא באמת לייצר תשתית ושהתשתית הזאת תוביל לשינוי בשטח.

<יוגב קרסנטי: אני אגע בפרויקט אחד שאנחנו עושים וזה פרויקט של ניטור רשת האינטרנט.

<יוגב קרסנטי: דובר כאן רבות על הרשת.

<יוגב קרסנטי: הפרויקט הזה הוא טכנולוגיה ישראלית פורצת דרך שמסוגלת לא רק לזהות אנטישמיות ברשת, אלא מסוגלת לזהות איזה סוג אנטישמיות זה ומאיפה הסוג הזה מגיע בחלוקה למדינות, לאזורים, בחלוקה לפרברים בערים מסוימות, והפרויקט הזה נותן לנו כלים כדי לדעת האם יש לנו בעיה בפרבר מסוים של פריז או בשכונה מסוימת בלונדון ואיזו מדיניות אנחנו צריכים להתאים כדי להתמודד עם הבעיה הזאת שם.

<יוגב קרסנטי: דרך אגב, כשאנחנו אומרים במקומות שיש בהם קהילות יהודיות גדולות יותר יש יותר תקריות אנטישמיות או לפחות יותר תקריות אנטישמיות מדווחות, אז מן הסתם יש יהודי לתקוף אותו ויש יהודי שידווח על התקיפה הזאת, אבל כשאנחנו פורשים רשת כמו שיש לנו שמנטרת את מה שקורה באינטרנט, אז פתאום רואים גם את כל האנטישמיות הלא מדווחת, האנטישמיות הלטנטית שיהודים לא מדווחים עליה, ואז אתה מ קבל ברחבי העולים, כרגע אנחנו מנטרים בארבע שפות, באמת פרויקט אדיר, ואז אתה מקבל ברחבי העולים את התמונה של האנטישמיות של מה שאנשים חושבים גם בלי שמישהו ידווח על מה שקורה שם שהם מעלים לרשת, והתמונה הזאת לא חופפת בהכרח לתמונת הקהילות היהודיות, היא משתרעת גם מעבר אליה.

<יוגב קרסנטי: זה רק דוגמה למאמץ אחד מבין מאמצים רבים.

<יוגב קרסנטי: אנחנו ב-22 בחודש נציג כאן בוועדה את הדו"ח השנתי שמסכם את אירועי שנת 2017, גם הליגה נגד השמצה תרמה לדו"ח הזה, ונשמח להציג שם את הפעילויות שהמשרד עושה.

<יוגב קרסנטי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: יעקב, אתה רוצה להתייחס?

<יעקב חגואל: תודה.

<יעקב חגואל: ראשית אני מברך על עצם הדיון כאן.

<יעקב חגואל: אני חושב שהדיונים כאן הם דיונים משמעותיים, גם ברמת התכלול וגם ברמת ההעלאה למודעות.

<יעקב חגואל: עניין ההעלאה למודעות היא דבר קריטי.

<יעקב חגואל: אני רוצה לחזק את חברתי מה-ADL על העבודה הטובה שהם עושים בארצות הברית.

<יעקב חגואל: תראו, אנחנו כל שנה בהסתדרות הציונית לקראת ה-27.1 עושים סקר בקרב יהודים ברחבי העולם על איך הם חשים בשנה האחרונה, ואני הולך לחשוף פה קצת מהצד האמריקאי של היהודים מתוך הסקר, הסקר הגדול נפרסם אותו סביב ה-27.1 גם בישיבת הממשלה וגם בכנס שאנחנו עורכים בעניין.

<יעקב חגואל: אני אקדים ואומר שהנתונים הם חלקיים כי אנחנו תוך כדי התהליך, ואני רוצה גם להודות לצוות שלנו מההסתדרות הציונית, גם לאיתן בכר וגם למעיין מור שמרכזים את התחום הזה אצלנו, על הנתונים בימים האחרונים, על איסוף הנתונים תוך כדי תנועה.

<יעקב חגואל: אני אקדים ואומר, בהחלט ישנה עליה באנטישמיות בעולם בכלל ובארצות הברית בפרט, ואני ארחיב על כך אחרי זה.

<יעקב חגואל: הנתונים שלנו יש מדברים על 70% מהיהודים בצפון אמריקה שחוו אירוע אנטישמי בשנה האחרונה.

<יעקב חגואל: אירוע אנטישמי זה לאו דווקא אירוע אלים, זה כל אירוע אנטישמי שהוא.

<יעקב חגואל: 10% שלא חוו בשנה האחרונה חוו בחמש השנים האחרונות ו -8% שלא חוו בחמש השנים האחרונות ובשנה האחרונה חוו אירוע לפני כחמש שנים.

<יעקב חגואל: 12% בלבד לא חוו אירוע אנטישמי בחייהם, שזה אירוע חזק מאוד.

<קריאה: 70% חוו השנה?

<יעקב חגואל: כן.

<יעקב חגואל: נתון יותר חזק מדבר על 35% מקרב אלה שחוו אירוע אנטישמי, לא דיווחו עליו לשום גורם.

<יעקב חגואל: 10% פנו למשטרה.

<יעקב חגואל: זה בארצות הברית.

<יעקב חגואל: אין לי כרגע איך להשוות עליו לגבי שאר העולם, אני בכוונה לא נוגע בשאר העולים כי אנחנו נדבר על זה לקראת סביב ה-27 לינואר, אבל לאור הדיון פה שלכם היה חשוב לנו לשלוף את הנתונים האלה.

<נחליאל דיסון: להסתכל בטלוויזיה ולראות אירוע מהעיר הזאת, זה לחוות אירוע אנטישמי?

<יעקב חגואל: לא.

<יעקב חגואל: התשובה היא לא.

<יעקב חגואל: אבל אנחנו מדברים על אדם שחווה על אירוע בעצמו.

<יעקב חגואל: לא שמע על אירוע שמישהו שמע.

<יעקב חגואל: ואנחנו נרחיב על זה כשנדבר על הסקר כולו וניתן דוגמאות.

<יעקב חגואל: חשוב לומר, זה לא עלה כאן, אבל מדברים על טראמפ, האם זה השפיע, האם לא השפיע.

<יעקב חגואל: אני רוצה לגעת בצד החיובי של העניין.

<יעקב חגואל: הצד החיובי בעניין של טראמפ ואיך זה יצר דברים לא חיוביים.

<יעקב חגואל: אין ספק שלאור האמירות של טראמפ, המחבקות את ישראל, לאור האמירות של טראמפ על ירושלים כבירת ישראל, אנחנו רואים עליה באנטישמיות בעולם כולו.

<יעקב חגואל: עליה באמירות אנטישמיות, אירועים אנטישמיים שקשורים לזה.

<יעקב חגואל: לי אין ספק שככל שישנן אמירות שמחזקות את ישראל, ישנן מהצד השני אמירות אנטישמיות מאוד.

<יעקב חגואל: אנחנו רואים את זה בעיקר מהאסלאם הרדיקלי, אבל לא רק.

<יעקב חגואל: בעניין הזה בואו לא נשים את הראש בחול, האנטישמיות שגואה בעשור האחרון היא לא רק מהכיוון של האסלאם הרדיקלי.

<יעקב חגואל: היא בעיקר, אבל לא רק.

<יעקב חגואל: בהקשר הזה צריך להבין שגם האנטישמיות הקלאסית מתחברת אל האנטישמיות מהצד של האסלאם הרדיקלי, וכשאני אומר 'מתחברת', זה נותן רוח גבית אחד לשני בהקשר הזה.

<יעקב חגואל: זה מתדלק אחד את השני.

<יעקב חגואל: זו תופעה שמאוד מדאיגה אותנו וזו לדעתי תופעה שאנחנו צריכים, כל הארגונים פה סביב השולחן כפי שאמר יואל חברי, צריכים לחשוב איך אנחנו ביחד נותנים פה מלחמה שערה מול האנטישמיות שממשיכה להרים את הראש.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נשמע את נציג הסוכנות היהודית יגאל פלמור.

<יגאל פלמור: תודה.

<יגאל פלמור: אני רוצה להוסיף כמה מילים של ניתוח של מה שראינו בשנה החולפת.

<יגאל פלמור: אני חושב שמה שאפיין את נושא האנטישמיות בשנה החולפת הן שתי תופעות שהכרנו בעבר כפחות דומיננטיות, השנה הן הפכו למאוד דומיננטיות.

<יגאל פלמור: אני מתכוון קודם כל לאנטישמיות פוליטית בארצות הברית, בעיקר עליה של אנטישמיות של הימין הקיצוני שבלטה מאוד ואנחנו שמענו על כך דברים.

<יגאל פלמור: באנגליה למשל דווקא עליה של אנטישמיות בשמאל הקיצוני, בשמאל שנכנס לתוך מפלגת הלייבור ושם אנחנו עדים להתבטאויות שלא שמענו כמותן בעבר אלא בשוליים של החיים הפוליטיים, אז הכניסה או הזחילה פנימה לתוך העולם הפוליטי של אנטישמיות גם מימין וגם משמאל, זו תופעה מאוד מדאיגה שמאפיינת מאוד את מה שקרה השנה.

<יגאל פלמור: תופעה שניה שהתחזקה מאוד השנה היא אנטישמיות בקרב אוכלוסיות מהגרים, בעיקר במדינות כמו גרמניה, שבדיה, הולנד.

<יגאל פלמור: התופעה מוכרת.

<יגאל פלמור: בעבר כמובן בצרפת באנגליה אנחנו יודעים שבקרב מהגרים ממדינות מוסלמיות יש תופעות של אנטישמיות שקראו להן אנטישמיות חדשה או אנטישמיות ישנה, זה לא משנה, זה בא לידי ביטוי של מתח חזק מאוד, מתח בטחוני כאן בארץ, אבל אנחנו השנה ראינו תופעות של אנטישמיות בעוצמה שלא הכרנו מצד מהגרים חדשים ובשילוב עם מהגרים ישנים.

<יגאל פלמור: מה שקרה בשבדיה לא ראינו כמותו בעבר, התגברות של תופעות אנטישמיות בגרמניה, שהגרמנים מתחילים להיות מודעים לכך שקבלה וקליטה של פליטים פירושה לא רק חיבוק וחום ואהבה לכל האנושות, אלא גם ייבוא של בעיות חברתיות קשות ובהן אנטישמיות.

<יגאל פלמור: שתי הבעיות המרכזיות האלה מתאפיינות בכך שקשה מאוד לטפל בהן בהתערבות מבחוץ.

<יגאל פלמור: אף מדינה לא תסכים שגוף חיצוני, בוודאי לא גוף ממשלתי חיצוני, יתחיל להתערב במה שקורה במפלגה כזאת או אחרת או בתנועה פוליטית כזאת או אחרת, ולכן האחריות המלאה היא על הקהילות המקומיות, אותו דבר בנושא אנטישמיות של מהגרים יש שאלות קשות של תקינות פוליטית, וגם כאן התערבות מבחוץ נתפסת כבעיה בפני עצמה ולכן צריך לפעול ברגישות גדולה כאשר נותנים לקהילה המקומית את קדמת הבמה במאבק ואפשר כמובן לתמוך מאחור ככל שצריך.

<יגאל פלמור: ברור שהקהילה המקומית צריכה להוביל את המאבק.

<יגאל פלמור: אז רציתי לשים את האצבע על שתי תופעות מרגשיות שאפיינו את האנטישמיות ב-2017.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מארגון ISCAP, זה ארגון שכמובן עושה יותר בכיוון של מדיניות וחינוך.

אברהם נגוסה: הייתה לי הזדמנות להשתתף בסמינר הבינלאומי באוקספורד.

אברהם נגוסה: אתם ממש עושים עבודה טובה.

אברהם נגוסה: תשתפי אותנו איך אתם מגבירים את השותפות של האקדמיה בנושא המלחמה באנטישמיות.

<מלה תבורי: תודה רבה אדוני יושב הראש, אני מברכת את ADL ואת קרול על המחקר והמעקב המאוד רציני ובמיוחד החדשנות לאור תופעות חדשות והצורך בכלים חדשים.

<מלה תבורי: פנים רבות לאנטישמיות ודרכים שונות להבין וגם למדוד, לנתח ואיך להתמודד, אך ברור שצריכה להיות אפס סובלנות כלפי אירועים אנטישמיים וזה כלל שמקובל על כולם.

<מלה תבורי: מה שכן, חשוב להבין את המניעים של הגופים השונים שמדווחים וגם הגופים המממנים שלעתים עומדים מאחורי המחקרים על מנת להבין נכון.

<מלה תבורי: וכך במסגרת הניסיון המתמיד שלנו ללמוד ולהבין השתתפתי בחנוכה בוושינגטון די.סי.

<מלה תבורי: בכנס מאוד גדול, 1,100 איש של ה- ACOSSITION OF JAWISH STUDIES, כל המרכזים הישראליים בקמפוסים בארצות הברית וכל החוקרים בכל התחומים, הרבה דתיים, אנשים משלנו, הלכתי לשמוע מה הם מספרים על אנטישמיות.

<מלה תבורי: חזרתי משם עם תמונה שבארצות הברית הכל טוב.

<מלה תבורי: בסטנפורד Lower levels of anti-Semitism at us universities, חקרו את הסטודנטים ולפי כל השיטות ראיינו, ובאותו בוקר מספרים שמאוד שמחו שגם הכהן סנטר בברנדייס הוא באותה דעה ובערב סטו אייזנשטט שקיבל פרס, סיפר בארצות הברית אצלנו הכל בסדר, באירופה, שיש מיליון יהודים ומוסלמים ומהגרים שם יש בעיה וצריך לטפל.

<מלה תבורי: אם הייתי לומדת רק מזה הייתי מקבלת תמונה מאוד שונה מהתמונה המדאיגה שמצטיירת פה.

<מלה תבורי: המסקנה שצריך כלים אינטגרטיביים, ללמוד, לשקלל לנתח ולהבין לא רק את האירועים אלא גם את כל מה שקורה ברשתות החברתיות ואפילו בתחושות, סנטימנט אנליסיס, זה מה שקורה היום.

<מלה תבורי: בנושא הזה אנחנו מנסים לחשוב קדימה כיצד למדוד, כיצד להבין, על מנת שכל מה שאנחנו לומדים ומשתדלים יבוא לידי ביטוי על מנת גם למצוא את הכלים הנכונים וכך אנחנו נמשיך לעשות עם השותפים למחקרים ולתוצאות.

<מלה תבורי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה בבקשה.

<דגנית סנקר לנגה: אין לי מה להוסיף.

אברהם נגוסה: כן בבקשה.

אברהם נגוסה: יצחק הילדסהיימר.

<יצחק הילדסהיימר: תודה.

<יצחק הילדסהיימר: אני כן זכיתי לחוויה אנטישמית בחיי הצעירים, לפני שנה וחצי במרכז העיר חרקו באוקראינה הכה אותי סטודנט, זה היה באזור של אוניברסיטאות, הכה אותי מכה קלה אני מוכרח לומר, ואחרי זה כשהוא עבר אותי הוא הרים את ידו במועל יד נאצי פעם שניה.

<יצחק הילדסהיימר: קודם בלי שראיתי, אמרו לי שזה היה מאחורי גבי, ופעם שניה כשראיתי אותו.

<יצחק הילדסהיימר: זה פורסם קצת.

<יצחק הילדסהיימר: אני טוען שהארגונים והמוסדות השונים שמטפלים באנטישמיות צריכים לעודד עד כמה שאפשר אנשים שנפגעו באיזו שהיא צורה ממה שקראו לזה פה חוויה אנטישמיות, לפנות למשטרה.

<יצחק הילדסהיימר: שמענו שרק 10% פנו.

<יצחק הילדסהיימר: אני בעצמי לא פניתי למשטרה, כי זה היה בלילה ולמחרת בבוקר עמדתי לטוס חזרה לארץ ולא רציתי שיעכבו אותי באוקראינה עוד כמה ימים לחקור אותו וכולי, אבל לדעתי דבר חשוב מאוד, שכל הארגונים והמוסדות שמטפלים בנושאים האלה של אנטישמיות יעודדו לפנות למשטרה.

<יצחק הילדסהיימר: אני רוצה לשאול האם בארצות הברית המצב דומה לאירופה ששם אנשים שיש להם זהות יהודית, חובשים כיפה או הולכים עם טלית ביד ודברים כאלה, אני לא מדבר על אנשים שנראים חסידים, שאין בעיה גדולה לזהות אותם, האם גם בארצות הברית אנשים כאלה נפגעים באופן מיוחד, ויותר מזה האם יש קהילות או בתי כנסת שכמו ששמענו באירופה שהרבנים ומנהיגי הקהילות אומרים לאנשים 'כשאתם יוצאים מבית הכנסת תסירו את הכיפה ותשימו אותה בכיס' זה קורה הרבה באירופה, אני שואל אם זה קורה גם בארצות הברית.

<יצחק הילדסהיימר: תודה.

אברהם נגוסה: את יכולה להתייחס לשאלה?

<קרול נוריאל: אני יכולה להתייחס לדברים שנאמרו.

<קרול נוריאל: בהתייחסות לדברים שנאמרו, קודם כל יצחק, למיטב ידיעתי לא אבל מכיוון שאף פעם לא שאלתי את השאלה אני מוכנה לשאול את השאלה, לא שמעתי על כזה דבר בארצות הברית.

<קרול נוריאל: אנחנו כן מדווחים מפעם לפעם על קהילות לדוגמה קהילות יהודים בברוקלין שבהם קורים כל מיני אירועים אנטישמיים ואני מניחה שניתן לייחס את זה באמת להופעה החיצונית שבאמת מזהה באופן אוטומטי בן אדם כיהודי.

<קרול נוריאל: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה גם על ידי יגאל וגם על ידי יעקב, יגאל, העניין הזה של אנטישמיות מימין ומשמאל בהחלט אני רק רוצה להסכים ולחזק למרבה הצער, אני רוצה להגיד בצורה הכי ברורה, אין מונופול לאף צד במפה הפוליטית על אנטישמיות, האנטישמיות נמצאת מימין, אנטישמיות נמצאת משמאל וככזאת, כמו שאמרה מלה, אנחנו צריכים להוקיע אותה מה שנקרא ACROSS THE BOARD.

<קריאה: ואפילו במרכז במקרים מסוימים.

<קרול נוריאל: לגמרי לגמרי אי אפשר לזהות זיהוי פוליטי חד משמעי מישהו שהוא אנטישמי.

<קרול נוריאל: אני כן רוצה להגיד שבתחום האנטישמיות אנחנו חייבים לשים על השולחן וחייבים לשמור את זה תמיד איתנו את החדשות הטובות והחדשות הטובות הן שאנשים לא נולדים אנטישמיים.

<קרול נוריאל: אנשים סופגים את הדבר הזה, אנשים לומדים להיות אנטישמיים וכמו כל שפה שלומדים אותה, אפשר גם ללמוד איך להיפטר ממנה וכאן ההיבט החינוכי הוא נורא משמעותי.

<קרול נוריאל: לדבריך, יעקב, הזכרת את העניין של הצהרת טראמפ בנושא ירושלים כאירוע מחולל אנטישמיות, אנחנו בהחלט ראינו את זה גם בארצות הברית לדוגמה, בעוד שהפגנות רבות כנגד ההחלטה הן הפגנות אנטי ישראליות שאנחנו אולי לא תמיד אוהבים אותן, אבל הן הפגנות לגיטימית, רבות מהן גלשו באמת לביטויים אנטישמיים.

<קרול נוריאל: אנחנו ראינו את זה גם בטיים סקוור בניו יורק עם אמירות כמו 'חייבאר חייבאר יא יהוד' שמי שמכיר את ההיסטוריה מבין שאנחנו כאן מתייחסים באמת לטבח של מוסלמים ביהודים ואנחנו לא רוצים לראות את זה בכיכרות העיר בארצות הברית, אנחנו ראינו את הדברים הללו גם באירופה, גם בלונדון היו קריאות מהסוג הזה.

<קרול נוריאל: אז בהחלט ישנם אירועים שהם אירועים פוליטיים רבים מהם, מתרחשים בספירה אחת אבל באמת גוררים אנטישמיות מהסוג הגרוע ביותר.

<קרול נוריאל: אנחנו ראינו באירופה מופעים, למרבה הצער, את הסרטון שהפך ויראלי מגרמניה, אנחנו ראינו את ההתנכלות למסעדה היהודית בהולנד.

<קרול נוריאל: תראו, הדברים הללו קורים ואנחנו בגלל זה עוקבים אחרי הדברים האלה, אבל חשוב לדעת שגם כבייס ליין, גם בימים כתיקונם, בלי אירועים ספציפיים, אנטישמיות מתקיימת, וככזאת, כפי שאמרתי בהתחלה, אנחנו צריכים להיאבק בה גם בצורה מניעתית.

<קרול נוריאל: חינוך וכמובן בצורה של העלאת מודעות לתופעה הזאת.

אברהם נגוסה: רק שאלה, כשהייתי בדרום אפריקה שם בפרלמנט יש לנו חברים, כפי שיש גם אויבים.

אברהם נגוסה: הם הציגו לי 'אלה נגד, הם ממש מפציצים אותנו בהרבה חומר נגד ישראל כדי לקדם את האג'נדה שלהם ואנחנו נלחמים מולם במה שאנחנו יודעים במה שכתוב מהתנ"ך, אתם לא מספקים לנו חומר.

אברהם נגוסה: אם הייתם מספקים לנו חומר היינו יכולים להיות יותר חזקים'.

אברהם נגוסה: יש טענה כזאת.

אברהם נגוסה: אני שואל לא רק אתכם אלא את כל הארגונים שמטפלים, כולל משרד האסטרטגיה וההסברה, האם אנחנו באמת משקיעים מבחינת השינוי של דעת הקהל והכנת חומר הסברה גם לנו כארגונים, כמשרדי הממשלה, וגם לציבור שאוהב את ישראל.

<קרול נוריאל: אני אשמח לענות בעניין הזה.

<קרול נוריאל: הליגה נגד השמצה כמובן משקיעה גם בהיבט הזה, לא הייתי קוראת לזה הסברה אבל אנחנו בהחלט משקיעים במה שנקרא PRO ISRAEL ADVOCACY, כי חשוב לנו באמת שיכירו את העובדות.

<קרול נוריאל: ברור שרבות מהטענות הללו הן טענות שמבוססות על בורות, בוודאי שחלקן מבוססות על שנאה תהומית טהורה מוטמעת ושורשית, אבל רבות מהטענות מבוססות על בורות ואת העניין הזה של בורות ושינוי עמדות ותפיסות בצורה שמבוססת על ידע הוא דבר נורא משמעותי.

<קרול נוריאל: אז אנחנו באמת מנגישים המון ידע לכל מי שרק מגיע לאתר שלנו, מונגש אליו ידע בנושא ישראל.

<קרול נוריאל: אבל אני חושבת שזה לא הפתרון היחיד.

<קרול נוריאל: אחד הדברים הנורא משמעותיים שאנחנו עושים במסגרת הליגה נגד השמצה הוא להביא משלחות של קובעי מדיניות בתחומים שונים, רובם לא יהודים, שיבואו ויחוו את הדברים מקרוב.

<קרול נוריאל: לפעמים רק ההגעה לפה משנה באופן אוטומטי מה שאדם חושב על ישראל.

<קרול נוריאל: אתה לא צריך לשכנע אותו ואתה לא צריך נאומים חוצבי להבות, אתה צריך להביא אותו כאן לחוויה מאוד אנושית, מאוד פשוטה של להבין שיש כאן חברה תוססת, לטוב ולרע דרך אגב, כמו בכל מקום אחר, וזה באמת עושה את העבודה.

<קרול נוריאל: אז את זה הליגה נגד השמצה עושה ונענית לפן החיובי הזה.

<יאיר פריימן: אדוני היושב ראש, אני יכול להתייחס?

אברהם נגוסה: בהחלט, אבל נציג משרד החוץ הקדים אותך.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<נחליאל דיסון: אני מאיל"ר, ארגון יהודי עולמי להשבת רכוש.

<נחליאל דיסון: אנחנו פועלים בעיקר במזרח אירופה, אנחנו נתקלים בשאלה שפה מרחפת או לא מספיק מרחפת בחלל האויר, על אינטרסים מתנגשים.

<נחליאל דיסון: למשל רק היום התפרסמה כתבה בפולין, אנחנו פועלים שם להשבת רכוש, יש שם איזה שהוא חוק שאומר על השבת רכוש כללי אבל גם לניצולי שואה, ועכשיו זה מעלה אנטישמיות.

<נחליאל דיסון: אז האם כן להעלות או לא להעלות, אנחנו נתקלים בשאלה הזאת.

<נחליאל דיסון: במקום אחר למשל, בליטא, ישנו גם אותו נושא של השבת רכוש מול אנטישמיות, וגם יש שם פעילות של מצעדים אנטישמיים שלא תמיד ממשלת ישראל פועלת בנחרצות, לא מביעה עמדה נחרצת מול האנטישמיות הזאת.

<יצחק הילדסהיימר: אפרים זורוף פועל.

<נחליאל דיסון: הוא פועל.

<נחליאל דיסון: כן.

<נחליאל דיסון: השאלה פה האם ממשלת ישראל, משרד החוץ מנחה את השגרירים, איך ההנחיה פה, יש אינטרסים מתנגשים.

<נחליאל דיסון: מצד אחד רוצים שליטא תצביע בעד ישראל באו"ם, מצד שני לא רוצים להרגיז אותם יותר מדי, יש לנו אינטרסים שם, יש קהילה יהודית שם.

<נחליאל דיסון: רציתי להעלות את השאלה הזאת כי זו שאלה שאנחנו נתקלים בה יום יום.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת ד"ר נחמן שי.

נחמן שי: סליחה, באיחור.

נחמן שי: הנושא מאוד מעניין אבל יש תחרות.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: היום זה יום בלגן.

נחמן שי: התאפקתם שבוע ימים, אז עכשיו הכל יוצא.

נחמן שי: בשבוע שעבר היו פחות ועדות.

אברהם נגוסה: בגללכם, אבל בכל זאת אנחנו מנצחים אתכם.

נחמן שי: אנחנו מקבלים את האחריות בשמחה.

נחמן שי: נמשיך לעשות את זה.

אברהם נגוסה: אתה רוצה להקשיב או להתייחס?

נחמן שי: אני רוצה להקשיב.

אברהם נגוסה: בבקשה יאיר ממשרד האסטרטגיה וההסברה.

אברהם נגוסה: תתייחס בבקשה לשאלה שלו.

<יאיר פריימן: אני לא אתייחס לשאלה שלו, כי השאלה שלו זה באמת קשור לאנטישמיות ואני רוצה לברך כמו הקודמים לפניי את ה-ADL על הדו"ח החשוב הזה ואת כל הגופים שפועלים בתחום.

<יאיר פריימן: אנחנו שותפים משניים בנושא הזה, כי הנושא הזה כפי שנאמר מובל על ידי משרד התפוצות, כאשר הפעילות שלנו במאבק נגד ה-BDS, ואני רוצה להתייחס למה שציינת על דרום אפריקה, הוא מתייחס אולי לסממנים חדשים של אנטישמיות חדשה, מה שהציבור מכיר את זה כ-BDS ואנחנו קוראים לזה דה לגיטימציה נגד ישראל.

<יאיר פריימן: ברור לנו שחלק מהארגונים שאנחנו מכירים שפועלים, אנחנו מבינים שחלקם אולי מגיעים או יש להם איזה שהוא קשר לאנטישמיות, אבל שוב, לשאלה של האדון ששאל, זה באמת נושא הדיון ואם תרצה לעשות דיון בנוגע למסרים או מסרי הסברה וכולי זה בהחלט נעשה אצלנו, במיוחד דברים שקורים מבחינת ארגונים שפועלים בתחום הזה גם בקמפוסים, אבל לא רק, גם בחברה האזרחית.

<יאיר פריימן: אני רק אתייחס לדבר אחד שנאמר לפני כן על ידי חגואל וגם על ידי קרול, אנחנו בהחלט רואים קשרים בין חלק מהארגונים לארגונים איסלמיסטיים.

<יאיר פריימן: אנחנו רואים שחלק מהארגונים שפועלים בתחום של הדה לגיטימציה נגד ישראל וה-BDS, יש להם בסופו של דבר קשרים לארגונים שהם באמת ארגוני טרור, ואחד הדברים שאנחנו מוצאים לנכון זה בעצם לחשוף את הקשרים האלה כי ברגע שאתה חושף את הקשרים האלה אתה באמת מבין שיש כאן ארגונים שפועלים נגד מדינת ישראל.

<יאיר פריימן: זה תחום אחר לגמרי, זה לא תחום האנטישמיות, אבל אנחנו שותפים לשולחן הדיונים לכשמזמינים אותנו ומשתפים פעולה ובכל מקרה אנחנו נשמח להיות איתך בקשר, אם יש לך אנשים או ארגונים שרוצים לקבל מידע, בהחלט יש לנו מחלקה שעוסקת במתן של כל המידע הזה של ההסברה, שאם צריך אנחנו יכולים לספק.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: לפני משרד החוץ נשמע את התאחדות הסטודנטים למאבק באנטישמיות.

אברהם נגוסה: בבקשה תומר אלדובי.

<תומר אלדובי: רציתי בהמשך לדברים שנאמרו כאן, התכנית למאבק באנטישמיות של התאחדות הסטודנטים שהיא בשנה השביעית עם מספר שבין 90 ל-100 סטודנטים, אנחנו מנטרים ומחפשים תכנים אנטישמיים ב-15 שפות ברשת וגם אנחנו בהמשך לדו"ח של ה-ADL ראינו בשנה האחרונה, בין 2015-2016 ל-2016-2017 ראינו עלייה משמעותית בתכנים אנטישמיים ברשתות חברתיות, כשבאופן ממוצע של חודש אנחנו מדווחים על בערך של 250 דיווחים, כלומר שהסטודנטים נחשפים ל-250 תכנים שונים של אנטישמיות, שנאת יהודים וכל הנושאים האלה.

<תומר אלדובי: גם ברשתות חברתיות, גם באתרים של שאלות ותשובות שגם שם הסטודנטים פעילים ולקראת הדיון הזה חיפשנו דוגמאות לאנטישמיות אמריקנית ומצאנו רק מהחודש אחרון יותר מדי, שזה כמובן גם תואם את הדו"ח ומה שגם אמרתם על פעילות באינטרנט, ובאמת בחודש האחרון גילינו מה שאנחנו כבר יודעים כמה שנים, שהטוויטר בשפה האנגלית מאוד חזק בנושא זה של האנטישמיות ואני יכול להציג כאן אין ספור דוגמאות אבל שתי דוגמאות שבלטו בהקשר שדיברנו על אנטישמיות פוליטית, ואני מצטט, כתב כאן משתמש בטוויטר שזכה למאות לייקים ומאות שיתופים.

<תומר אלדובי: 'אנחנו חיים בעידן בו מנהיגים נוצריים דוקרים בגב את אחיהם הנוצרים כדי להגן על יהודים' זה באמת מתקשר לנושא של אנטישמיות פוליטית, לא מימין ולא משמאל.

<תומר אלדובי: דוגמה נוספת לאדם, משתמש בין אם פיקטיבי ובין אם אמיתי בטוויטר, ששוב חזר על האנטישמיות הישנה מפעם שאנחנו מכירים וכתב על שוק המניות שנשלט באופן מלאכותי על ידי יהודים כמובן, זה משתמש בטוויטר עם 12,000 עוקבים, כלומר רואים את הציוצים האלה, נחשפים לדברים האלה.

<תומר אלדובי: בהמשך למה שדיברתם בנושא של הצלחה, הסטודנטים שלנו כן מצליחים לפחות אחת לשבוע להסיר תכנים מהאינטרנט, מרשתות חברתיות, בין אם זה דפי פייסבוק, בין אם זה דפי טוויטר בהמון המון דרכים ולצד עלייה שאנחנו רואים בשנה האחרונה אנחנו גם רואים הרבה מאוד פעמים איזה שהוא פידבק חיובי מהפייסבוק, מהטוויטר, דברים כאלה שבאמת נעשה איזה שהוא דיאלוג גם אצלם שהם משנים מדיניות הרבה פעמים ומנסים לבדוק את עצמם איפה הם לא בסדר, והיו כמה סיפורים שהתפרסמו באחרונה, גם מגזין צרפתי לילדים שהציג אנטישמיות בנושא הזה.

<תומר אלדובי: אז אנחנו כן רואים הצלחה וכן רואים שיפור לפחות בתכנים שמוסרים, אבל לצד זה יש יותר ויותר תכנים אנטישמיים.

אברהם נגוסה: נציג משרד החוץ, אני יודע שדיברת קודם אבל לאור השאלה שנשאלה פה, אנחנו רוצים לשמוע מה תגובתך בנושא.

<רן יעקבי: אני חושב שהשאלה הציגה את המורכבות והתשובה לא תהיה פשוטה יותר מהשאלה.

<רן יעקבי: כשיש שיקולים סותרים, מצד אחד רוצים שהשלטון המקומי יטה לצד השבת רכוש, חקיקה חיובית וכן הלאה, מצד שני עדיין יש תופעות של אנטישמיות, וכרגע אנחנו לא מדברים בצפון אמריקה, זה בעיקר נושאים של אירופה והאקס הגוש הסובייטי וכן הלאה, בשביל זה יש לנו מחלקות מקצועיות, כל מחלקה מביעה את דעתה.

<רן יעקבי: אגב, גם בתוך החטיבה שאני יושב בה, חטיבת התפוצות של משרד החוץ, יש את עבדכם שהוא הממונה על מאבק באנטישמיות ועל שימור זכר השואה, ולי יש שיקול אחד, והוא לטפל באנטישמיות ולדאוג לשימור זכר השואה, ויש את השליח המיוחד להשבת רכוש, שעניינו לשרת את הנושא של השבת רכוש.

<רן יעקבי: יש גם את המחלקה המדינית, לכל מדינה יש את המחלקה המדינית שמטפלת בה, וכשיש אי הסכמות באשר להנחיות זה עולה למעלה, יש מנכ"ל למשרד החוץ, יש שר חוץ שהוא במקרה גם ראש ממשלה ומתקבלות החלטות בהתאם לנושא הפרטני ולשיקולים המאוד עדינים, למי שעד עכשיו חשב שדיפלומטיה זה עסק פשוט, אז כנראה שזה לא.

אברהם נגוסה: תודה.

<איתן בכר: אני מההסתדרות הציונית העולמית.

<איתן בכר: אם אפשר להוסיף, יש נקודה אחת שאנחנו לא מתייחסים אליה שהיא אמנם מינורית אבל אנחנו רואים את ההתחזקות שלה יותר ויותר בתקופה האחרונה, שזה שילובם של ארגונים יהודיים קיצוניים - אגב, משני צידי הקשת הפוליטית – לאחרונה, לפני פחות מחודש ראינו את השילוב של נטורי קרתא, למרות שהם קבוצה מאוד קטנה, יכולים להמשיך להגיד כמה שהיא קטנה אבל היא מאוד מאוד רעשנית שמשתפת פעולה עם הפגנות אנטי ישראליות ואנטישמיות שהתקיימו בניו יורק, יש איזה שהוא סרטון שרץ ברשת של הרב ששכחתי את שמו של ה-OU, שהוא אומר בעצם 'תתביישו' כשהוא בעצם אורתודוכס ולא נראה כמוהם בדיוק, אבל על אותו שטאנץ, ומהצד השני גם אובדן של זהות של סטודנטים יהודיים בארצות הברית, שגם בין אם רוצים ובין אם לא, לפעמים הם משייכים את עצמם לארגונים שהם לאו דווקא פרו ישראליים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת נחמן שי בבקשה.

נחמן שי: אני עוד פעם מצטער שלא הייתי פה בתחילת הדיון, אני מאוד מכבד את הנושא הזה וחושב שהוא ברמה לאומית ממלכתית ממדרגה ראשונה.

נחמן שי: קודם כל תודה ל-ADL שמתחדש, אמנם הוא ארגון בן 104 שנים, אבל ארגון שללא ספק חשיבותו גבוהה.

נחמן שי: המעקב שלו הוא בעל משמעות.

נחמן שי: אני רוצה להודות גם להסתדרות הציונית על הפעילות שלה.

נחמן שי: אני יודע שהיה לנו כבר דיון קודם ונציג מהשגרירות האמריקאית לא היה פה, ביקשתם פעם נוספת שיבואו?

נחמן שי: לא ביקשתם הפעם.

נחמן שי: הם דיברו איתי בשעתו, הם מודעים לזה, הם פועלים, הם הציגו לי מכלול שלם של פעילויות שארצות הברית עושה בנושא של האנטישמיות ולכן אני לא רוצה לדבר בהם סרה, אבל אני חושב שאולי כן צריך לבקש מהם שיבואו ויופיעו בפני הוועדה, ויספרו מה הם עושים.

נחמן שי: זה לא דבר בלתי נתפס.

אברהם נגוסה: אני אגיד לך שפעם הם הגיעו לפי הזמנתנו ולא רצו להתייחס על האנטישמיות אצלם באמריקה.

אברהם נגוסה: בדיון האחרון הם בכלל לא באו ואמרו 'אין לנו מה להגיד'.

אברהם נגוסה: זו העמדה.

אברהם נגוסה: לכן עכשיו לא הזמנו אותם.

נחמן שי: מההתנסות שלי מהפעם הקודמת, אפשר למצוא שם אוזן קשבת זה שווה בדיקה, בוא נדבר על זה אחר כך בינינו.

<איתן בכר: במיוחד אולי עכשיו כשהתחלפו השגרירים.

נחמן שי: החילופים לא עזרו לנו.

נחמן שי: אני חושב שיש לארצות הברית מה להגיד בעניין הזה, אני חושב שהשגרירות כן צריכה לבוא לכאן ולהציג את הדברים, אלא אם יש להם איזו התנגדות עקרונית לא להופיע בכנסת, אני לא יודע.

נחמן שי: אבל אני חושב שבאופן עקרוני זה צריך להגיע לכאן.

נחמן שי: תראו, העלייה הזאת היא בלתי נתפסת, ומדויקת.

נחמן שי: עליה של 67% אין סיבה, אמריקה לא גדלה ב-67% בתקופה הזאת, אז יש משהו, יש שדים שיצאו מאיזה בקבוק ופתאום התחילו להסתובב באוויר הפתוח.

נחמן שי: זה מחייב מאמץ גדול מבחינתנו.

נחמן שי: אני חושב שהמאמץ צריך להיות קודם כל בתוך הממשלה, לתאם את זה, כי יש כמה משרדי ממשלה שמטפלים בעניין, אנחנו יודעים.

נחמן שי: אי אפשר לקחת את זה מאיתנו.

נחמן שי: זה מאמץ בין הממשלה לבין גורמים לא ממשלתיים כמו ההסתדרות הציונית ואחרים פה וגם בארצות הברית, ארגונים יהודיים שזה בתחום שלהם.

נחמן שי: זה מאמץ בין ממשלות.

נחמן שי: זה משהו שהוא דורש איזה שהוא צוות משימה, אני יודע שיש פעילויות כאלה אבל אני לא רואה אותן באות לידי ביטוי, שמרכז את מכלול הפעילויות ועוצר או מונע או בולם כי 67%, אם זה יעלה כל שנה ב-67% אנחנו נגיע למספרים באמת שלא עולים על הדעת.

נחמן שי: לכן אני חושב שאם אתה עושה סיכום, צריך לבקש או להציע שיהיה פה איזה שהוא מאמץ על בתחום הזה כי אנחנו יודעים שלאנטישמיות יש גילויים וגילויי משנה, ה-BDS ללא ספק ניזון – ושמעתי כמה פעמים את יעקב שמדבר על זה – הוא ללא ספק ניזון מהאנטישמיות ומקבל איזה שהוא צורה חדשה בעידן הזה.

נחמן שי: את כל הדברים האלה אנחנו חייבים לעשות, זו המחויבות שלנו כלפינו, גם כלפי המדינה וגם כלפי העם היהודי באשר הוא.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: עוד מישהו רוצה להתייחס?

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ג'פרי דאובה: אני מה- ZOA, שאלה קצרה לקרול.

<ג'פרי דאובה: יש הצעת חוק בקונגרס עכשיו,ANTISEMITISEM AWARNESS ACT, מודעות לאנטישמיות, היא בתוך הצינור עכשיו.

<ג'פרי דאובה: אפשר להסביר מה הגישה מול הצעת החוק הזאת מה-ADL, והאם יש מאמצים לקדם אותה?

<קרול נוריאל: באופן עקרוני הליגה נגד השמצה מאוד פעילה בכל התחום של לובינג בנושא האנטישמיות, ובכלל זה גם בעניין הזה.

<קרול נוריאל: חשוב להגיד שכל מה שקשור להעלאת המודעות, וכאן אני לא מדברת על הצעת החוק הספציפית, אני מדברת על מקבלי החלטות גם בקונגרס וגם בסנאט, הליגה נגד השמצה מאוד מאוד פעילה.

<קרול נוריאל: אני יכולה להגיד בכל רמה אפשרית, אם זה רמה של שיחות ואם ברמה של שימועים בשני הבתים, העליון והתחתון, הליגה נגד השמצה באמת פעילה, ובהחלט גם בעניין הזה.

<יצחק הילדסהיימר: לא ענו לשאלה שלי על עידוד לפניות למשטרה.

<יעקב חגואל: אני מוכן לגעת בזה.

<יעקב חגואל: ראשית אני אזכיר לך דיון שהיה לך ארבעה חודשים לפני שאתה נפגעת באירוע האנטישמי ברמה האישית, אבל נדבר על זה אחרי זה – אתה ואני.

<יעקב חגואל: אנחנו נוגעים בזה המון, יש נתון, סדר של האיחוד האירופאי לפני שלוש שנים, בינואר לפני שלוש שנים, שמדבר על 74% בקרב היהודים שנפגעו באירועים אנטישמיים אלימים באיחוד האירופאי, לא דיווחו עליהם לשום גורם.

<יעקב חגואל: זה נתון מזעזע.

<יעקב חגואל: אנחנו בהסתדרות הציונית העולמית נוגעים בזה המון גם במחקר אצלנו אבל גם בעניין של גאווה יהודית, בראייה הזאת שהיום אנשים חוששים להזדהות כיהודים ואנחנו מעודדים לדווח בראש ובראשונה לגורמים הפנימיים בתוך הקהילות, אבל גם החוצה.

<יעקב חגואל: בעניין הזה אנחנו מאוד מתעסקים, גם בעניין החינוכי וגם בעניין ההסברתי ואנחנו כן רואים את אחד הגורמים לכך שאפשר להיאבק באנטישמיות, זו גם גאווה יהודית.

<קרול נוריאל: כבוד היושב ראש, אני רוצה להגיד משהו לגבי העניין של דיווח למשטרה.

<קרול נוריאל: יצחק, אני עונה לשאלתך.

<קרול נוריאל: אני חושבת שאחד הצדדים של המשוואה הזאת של הדיווח לרשויות אכיפת החוק הוא בעצם הצד השני שזה למעשה רשויות אכיפת החוק.

<קרול נוריאל: מעבודה שלנו אנחנו יודעים שהרבה פעמים אנשים נרתעים מהעניין של לגשת לגורמי אכיפת חוק או מהפחד שלא לוקחים אותם ברצינות מדי, או שלא כל כך מבינים את הטענה, 'אוקיי, ציירו לך צלב קרס על האוטו, אז מה העניין פה בעצם?

<קרול נוריאל: למה זה כל כך גרוע?

<קרול נוריאל: ' הליגה נגד השמצה עובדת שנים רבות עם גורמי אכיפת חוק ברמה גם המקומית וגם הפדרלית בארצות הברית בדיוק בעניין הזה, איך אנחנו מתייגים פשע שנאה באופן כללי ובוודאי איך אנחנו מזהים גם פשע שנאה מסוג אנטישמיות שהוא סוג יותר ספציפי, וזה דבר נורא חשוב כי בסוף נקודת הקצה של כל אזרח היא בעצם הרשויות וההחלטה אם לדווח או לא לדווח תהיה החלטה שמשנה את המספרים לכאן או לכאן, בדרך כלל ליותר גבוה, ותוכל לשפר באמת את המצב של הטיפול באנטישמיות.

<קרול נוריאל: העניין של טיפוח יחסים עם כל מערכות גורמי אכיפת החוק וההכשרה שלהם לדעת לטפל באירוע אנטישמי בדיוק כמו שצריך, משלב הזיהוי עד שלב הקטגוריזציה המשפטית שלו, נורא משמעותי ואנחנו עובדים בהחלט בתחום הזה מאוד.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: הוועדה מודה ומברכת על הפעילות הענפה שעושה הליגה נגד השמצה ועל הדו"ח המאוד מפורט שהוצג לנו.

אברהם נגוסה: אנחנו כמובן בדיון הראשון שקיימנו לפני שנתיים דיברנו על הקמת שולחן עגול כפי מה שחבר הכנסת ד"ר נחמן שי הציע.

אברהם נגוסה: לשתף פעולה בין משרדי הממשלה וארגונים לא ממשלתיים.

אברהם נגוסה: אני שמח שיש שולחן עגול בהובלת משרד התפוצות.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם הארגונים הלא ממשלתיים מוזמנים לשולחן העגול הזה?

<יוגב קרסנטי: הם נמצאים בשולחן של מצבי חירום בקהילות דרך הסוכנות היהודית ששותף שם יו"ר הסוכנות ומנכ"ל משרד התפוצות, הם ביחד מובילים את זה וזה ארגון שמאגד חברה אזרחית.

<יוגב קרסנטי: מה שהממשלה עושה זה דברים אחרים - - -

אברהם נגוסה: שם גם יש שיתוף פעולה ומסגרת?

<יוגב קרסנטי: יש בין כל זרועות הממשלה ובין הממשלה לחברה האזרחית.

אברהם נגוסה: אני מברך על זה, חשוב מאוד לחזק את זה וכפי שאמרתי קודם, חומר ההסברה מאוד חשוב וכל המלחמה היא על דעת הקהל.

אברהם נגוסה: במלחמה הזאת אנחנו צריכים לנצח והניצחון שאנחנו יכולים להשיג הוא על ידי עבודה משותפת וחומר הסברה.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו מזכירים שום שחומר הסברה מאוד חשוב, הוא לא חסר, צריך רק לארגן אותו ולהשתמש בו.

אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשתתפים והאנשים שהתייחסו לנושא, למשרדי הממשלה, הארגונים הלא ממשלתיים.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך לקיים דיונים כאלה על מנת להתעדכן ולבנות אסטרטגיה נכונה לעבודה בשיתוף פעולה.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.