ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 264, 2018-01-01 10:10

אברהם נגוסה: בוקר טוב לכולם וברוכים הבאים לוועדת העלייה והקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: אני קודם כל שמח לראות אתכם פה, לאחר שנפגשתי אתכם במפעל, הייתי שם ופגשתי ושמעתי את כאבכם.

אברהם נגוסה: כפי שאמרתי בפגישתנו, קבענו דיון דחוף בנושא כדי להגיע לאיזה שהוא פתרון שאנחנו רוצים לקבל ממשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: אני גם העליתי את הנושא הזה ביום שני בישיבת סיעת הליכוד בנוכחות ראש הממשלה והשרים, העליתי את הנושא שלא יכול להיות שאנחנו נשלח הביתה והמפעל ייסגר והאזרחים בעלי המשפחות, שיש להם משכנתא ויש להם אחריות, יישלחו הביתה ללא פרנסה ואני מקווה שהשרים במשרדי הממשלה ימצאו פתרון על מנת להתמודד עם המצב הזה.

אברהם נגוסה: היום אנחנו מקיימים את הדיון בעיקר בזווית של קליטת עליה.

אברהם נגוסה: כשהייתי במפעל ונפגשתי עם העובדים, למדתי שיש הרבה עובדים שהם עולים חדשים שנקלטו בתוך המפעלים.

אברהם נגוסה: לכן זו פגיעה במשימה הלאומית של קליטת העלייה וגם שהעולים החדשים הן אחת האוכלוסיות החלשות בחברה הישראלית.

אברהם נגוסה: לכן אני רוצה לשמוע את משרד הקליטה, שהוא הפה של העולים החדשים, במה הוא יכול לעזור בתחום הזה על מנת להגן על זכויות העולים החדשים בתעסוקה ובפרנסה.

אברהם נגוסה: נמצא פה כמובן גם משרד העבודה והרווחה, שירות התעסוקה ומשרדים אחרים.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע מהם.

אברהם נגוסה: הנושא שלנו הוא הפגיעה הקשה בעולים החדשים המועסקים במפעל טבע בירושלים.

אברהם נגוסה: אנחנו ועדת העלייה הקליטה והתפוצות.

אברהם נגוסה: אנחנו מזדהים גם הכאב של הוותיקים, ואת זה העליתי בפני ראש הממשלה בסיעת הליכוד.

אברהם נגוסה: כולי תקווה שמשרד הכלכלה, משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר ימצאו פתרון לכלל העובדים במפעלי טבע.

אברהם נגוסה: אני רוצה לברך את ההסתדרות הלאומית שאתם יחד עם העובדים, נפגשתי עם היושב ראש יואב שמחי שהשתתף יחד איתי בפגישה עם העובדים במפעל.

אברהם נגוסה: נמצא איתנו היום מר ששי שדה, יו"ר אגף איגוד מקצועי בהסתדרות הלאומית.

אברהם נגוסה: אנחנו נפתח עם ששי שייתן לנו תמונה כללית.

אברהם נגוסה: לפני כן אני רוצה לציין כי הבוקר קיבלנו מכתב מהנהלת שני המפעלים המיועדים לסגירה בירושלים, הם טוענים במכתבם שתחול דחייה בפיטורי חלק מהעובדים, כ-180 יפוטרו בתחילת שנת 2018 והיתר ימשיכו לעבוד במפעלים עד סוף 2019, ואז ייסגרו המפעלים.

אברהם נגוסה: אני רואה את זה למרות שלחלק מהעובדים יש את האפשרות של שנה, אבל למה לפטר עכשיו 180 עובדים?

אברהם נגוסה: עמדתי גם כירושלמי היא שאסור לסגור את מפעלי טבע בירושלים.

אברהם נגוסה: טבע זה ירושלים וירושלים זה טבע.

אברהם נגוסה: אני חושב שעושים טעות חמורה שסוגרים את המפעלים האלה.

אברהם נגוסה: זה לא מספק אותנו, אנחנו נמשיך במאבק יחד עם העולים.

אברהם נגוסה: יחד איתי חברת הכנסת טלי פלוסקוב חברת הוועדה.

אברהם נגוסה: היא גם משתתפת בדיון הזה ואני קורא למשרד העלייה והקליטה להיערך לקלוט את העובדים המפוטרים ולפעול כדי למצוא להם תעסוקה הולמת בירושלים.

אברהם נגוסה: קודם כל לעמוד יחד עם העולים ולהיאבק לא לסגור את המפעלים ולא לפטרם, אבל אם לא נצליח, משרד הקליטה צריך למצוא דרכים כיצד לעזור להם להיקלט בתעסוקה.

אברהם נגוסה: חברתי טלי פלוסקוב את רוצה לשמוע קודם?

טלי פלוסקוב: אני אשמח להגיד כמה מילים.

טלי פלוסקוב: אני ב-10:30 צריכה לנהל ועדה אבל לא יכולתי לא להיות כאן גם כדי לשמוע את העובדים ולומר גם כמה מילים.

טלי פלוסקוב: בימים האלה כולנו פה רוצים לתמוך בכם ולתת לכם תחושה שאתם לא לבד בכל מה שאתם עוברים.

טלי פלוסקוב: אני יודעת שהמילים הן רק מילים אבל אני כן יודעת שנעשו לא מעט מאמצים גם מצד ראש הממשלה, גם מצד שר האוצר, גם מצד שר הכלכלה כדי באמת למנוע את הפיטורים.

טלי פלוסקוב: נושא הפיטורים וסגירת המפעלים זה אחד מהנושאים, מי שלא מכיר אותי אני כיהנתי כראש עירית ערד ובזמן כהונתי נסגר מפעל מגבות ערד.

טלי פלוסקוב: רבותי, הפצע הזה שיש לי כרגע פה בלב יישאר איתי לכל החיים.

טלי פלוסקוב: זה מאוד קשה לראות את האנשים שנשארים ללא פרנסה, במיוחד שאין להם אלטרנטיבה אחרת.

טלי פלוסקוב: ומה שקורה פה בירושלים זה משהו מאוד דומה ולכן אני כל כך מזדהה איתכם ולכן למרות הלחץ אמרתי שאני חייבת לבוא ולהגיד לכם שזה שאנחנו היום יושבים, זה טוב, זה טוב שאתם יודעים שאנחנו כאן איתכם ובאמת כואבים יחד איתכם, ונורא חבל לי שהנהלת טבע לא התחשבו במצב של ירושלים גם, כמו שהתחשבו במצב של הפריפריה.

טלי פלוסקוב: אני חושבת שירושלים זה משהו מאוד מיוחד גם למדינה שלנו וגם בגלל לפי המצב מה שקורה כאן.

טלי פלוסקוב: לי מאוד כואב.

טלי פלוסקוב: אבל פה אדוני היושב ראש אני רוצה לחזק אותך ולהגיד, אף משרד ממשלתי, כולל משרד הקליטה והעליה, לא צריך להישאר אדיש עד שאנחנו לא מוצאים פתרון לכל אחד מהאנשים האלה.

טלי פלוסקוב: אסור לנו להגיע למצב שמישהו מהאנשים האלה יישאר מחוץ למערכת, כי המדינה, בינינו, תצטרך להשקיע הרבה יותר כסף על האנשים האלה אם לא יימצא פתרון לכל אחד מכם וזה מה שכולם צריכים לקחת בחשבון.

טלי פלוסקוב: אז שוב פעם, ליבי איתכם, לצערי הרב אם הייתי יכולה לעשות משהו ולא רק אני, אני מאמינה שגם ידידי אברהם נגוסה וגם כל מי שנמצא כאן היה עושה את זה, אבל טבע נשאר לו רק שם ישראלי בעיני.

טלי פלוסקוב: שום דבר ישראלי לא נשאר בו.

טלי פלוסקוב: כי ישראלים בדרך כלל עם הלב הענק לא היו מגיעים למצב כזה, להשאיר את האנשים ללא פרנסה.

טלי פלוסקוב: שוב אני אומרת, בעיר הבירה של ישראל, ירושלים.

טלי פלוסקוב: לכן אנחנו נמשיך להיות במעקב, ושוב פעם, אני גם מסיעת 'כולנו' ואני יושבת ליד שר האוצר ואני יושבת ליד שר הכלכלה ואני יודעת עד כמה הנושא קרוב לליבם וחשוב, ואנחנו לא פעם בישיבות סיעה מדברים על זה וחושבים איך אנחנו עדיין מלווים את התהליכים, ובטח אתם יודעים את התהליכים שעושה משרד הכלכלה, נמשיך ללוות ולתמוך בכם עד כמה שיהיה אפשר ובתקווה שבאמת אף אחד מכם לא יישאר ללא פרנסה.

טלי פלוסקוב: זה מה שהכי חשוב.

טלי פלוסקוב: זה מה שהיה לי לומר.

טלי פלוסקוב: והמון אהבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: קודם כל נקבל תמונה כללית מיושב ראש האיגוד המקצועי בהסתדרות הלאומית, לאחר מכן נשמע את נציגי העובדים ולאחר מכן את משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: רשות הדיבור למר ששון שדה בבקשה.

<ששון שדה: בוקר טוב.

<ששון שדה: ראשית אני מבקש להודות לאדוני באמת על התמיכה, על זה שהגעת למפעל, על זה שדיברת עם העובדים, על זה שנגעת בהם, זה חשוב מאוד, זה העלה מאוד את המורל, ושנית על הדיון הזה והאכפתיות והניסיון לדאוג לעובדים קשי היום האלה ככל הניתן.

<ששון שדה: אני יודע שאין כאן התחייבות אבל אנחנו מעריכים מאוד את הכוונה.

<ששון שדה: אני אתן קצת סקירה כללית איפה אנחנו עומדים היום במשא ומתן מול ההנהלה.

<ששון שדה: זה יצא אתמול גם לעובדים שנמצאים כאן איתנו.

<ששון שדה: אני מדבר על הטבליות, אנחנו מייצגים את הטבליות, יש גם את מפעל המשאפים ששם להבנתי עוד לא הגיעו להסדר.

<ששון שדה: אנחנו במהלך המשא ומתן הצלחנו באמת להוריד למינימום את מספר המפוטרים, בוודאי בשלב הראשון, לעצור את השלב השני ולדחות, מבחינתנו זה לדחות את הקץ ככל הניתן למספר הגדול יותר של העובדים, לסוף 2019, בתקווה שעד אז נצליח להציל את המפעל, או למצוא רוכש או שדברים יקרו וטבע תחליט להשאיר את המפעל הזה בעבודה.

<ששון שדה: המשמעות המיידית מבחינתנו שבתחילת 2018 יפוטרו 100 עובדים ממפעל הטבליות ועוד 80 עובדים ממפעל המשאפים, בסך הכל 180 עובדים.

<ששון שדה: הדגש ששמנו לאורך כל הדרך במשא ומתן זה גם ברשימת העובדים, זה לדאוג לעובדים בחתך הסוציו אקונומי הנמוך ביותר.

<ששון שדה: אלה מפעלי ייצור, נמצאים שם אנשים באמת במדרג סוציו אקונומי נמוך יחסית, למרות שאנחנו רגילים ושמדברים איתי לרוב אזרחי מדינת ישראל ששומעים על טבע אז מה שעולה לנגד עיניהם זה שכר המנכ"ל, אבל זה ממש לא כך.

<ששון שדה: זה ממש לא כך וחשוב לי לשים את זה פה על השולחן.

<ששון שדה: מי שנמצא כאן סביב השולחן אלה פועלי ייצור בשכר מינימום או טיפה יותר גבוה מהמינימום שאם הייתה להם כוונה או שאיפה להמשיך לעבוד בטבע זה היו הטבות שהיו להם מעבר לשכר.

<ששון שדה: כי השכר פה לא גבוה, העבודה במשמרות, ממש לא פשוט.

טלי פלוסקוב: בטח, כל ההטבות לפנסיה וכן הלאה, גם פה עובדים על העובדים.

<ששון שדה: הדברים האלה בוטלו.

<ששון שדה: אין להם את זה יותר, והלך הרוח - - -

טלי פלוסקוב: ברור לנו.

טלי פלוסקוב: - - - מה שנקרא.

<ששון שדה: כן.

<ששון שדה: זאת אומרת אנחנו מהצד שלנו ניסינו לעשות הכל וגם ברשימות שהיו לנו אנחנו תמיד שמים דגש על החתך הסוציו אקונומי, על כל עובד ברמה האישית שלו, מה שקורה אצלו בבית במשפחה מאחורה, היבט כלכלי, היבט אישי ואפילו היבט פסיכולוגי ונפשי, כל הדברים נמצאים על השולחן.

<ששון שדה: אבל ברגע שאנחנו לבד אנחנו גם יותר חלשים.

<ששון שדה: אם אתם איתנו ואתם תוכלו לעזור לנו, אתם, הוועדה, משרדי הממשלה, לעזור, לסייע, לתמוך, לתת לנו רוח גבית בהחלט זה יעזור לנו ואני רק מברך על הוועדה הזאת.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני גם מוחה על שהנהלת המפעל לא הגיעו לדיון ורק הבוקר שלחו לנו מכתב.

אברהם נגוסה: את מה שציטטתי לכם קודם קראתי מתוך המכתב שמה שאמרו לנו ש-180 יפוטרו ב-2018 והיתר יעבדו עד סוף 2019.

אברהם נגוסה: זה פשוט התעלמות מהכנסת, ואני מוחה על זה.

טלי פלוסקוב: אני קוראת לזה במילה יותר גסה.

טלי פלוסקוב: זה זלזול, אדוני.

אברהם נגוסה: זה זלזול, זילות, והיו צריכים להגיע ולהביע את עמדתם פה בכנסת ישראל.

אברהם נגוסה: הם לא רצו להגיע לכאן כי הם לא רוצים להתעמת ולדעת את האמת.

אברהם נגוסה: הם לא רוצים לעמוד בפני האמת.

טלי פלוסקוב: נכון.

טלי פלוסקוב: מבינים שאנחנו כועסים עליהם.

<ששון שדה: אחרי מה שהם קיבלו.

טלי פלוסקוב: באמת נכון.

טלי פלוסקוב: קיבלו מהבית הזה.

<ששון שדה: אני גם אוסיף ברשותך אדוני, עוד דברים חשובים שהיו במסגרת המשא ומתן, מי שיצא גם בשלב הראשון וגם בשלב השני הוא ייצא עם חבילת פיצוים מיטיבה.

<ששון שדה: אנחנו מהצד שלנו עושים את הכל כדי לדאוג להם גם לאורך נשימה כלכלי, גם אחרי זה אנחנו דואגים ללוות אותם ככל הניתן למצוא להם עבודות במקומות אחרים מי שייאלץ לעזוב, ודווקא פה, בדיוק פה אתם נדרשים לעזרה ככל שתוכלו כדי למצוא להם מקומות עבודה אחרים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את העובדים.

<נגוסו גשהו: אני רוצה לדבר באמהרית.

<נגוסו גשהו: אפשר?

אברהם נגוסה: אם אתה יכול, עדיף בעברית.

אברהם נגוסה: אבל אם אתה לא יכול אנחנו ועדת עליה וקליטה, אנחנו נותנים לעולים החדשים לזכות לדבר בשפתם ואנחנו נתרגם.

<נגוסו גשהו: (מדבר באמהרית)

אברהם נגוסה: אני אתרגם את דבריו.

אברהם נגוסה: הוא נשוי עם שמונה ילדים, שבעה בנים ובת אחת.

אברהם נגוסה: בן 44.

אברהם נגוסה: הוא אמר שהוא מודה לי על שהגעתי למפעל ודיברתי ושמעתי אותם.

אברהם נגוסה: הוא התחיל לעבוד בטבע ב-2006 דרך חברת כח אדם, בשנת 2007 הוא ביקש לקבל יותר משכורת ואז ב-2008 החזירו אותו לאותו מפעל ומאז הוא עובד בטבע, וזו עבודה מאוד קשה שהוא צריך להחליף בגדים כמה פעמים במהלך יום העבודה.

<קריאה: הוא עובד במשמרות גם.

<קריאה: שבוע לילה, שבוע בוקר, שבוע צהריים, עובד פיזית.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: הוא אומר שהוא האמין כל הזמן שטבע יהיה המקום שבו הוא יוכל לעבוד ולפרנס את משפחתו בכבוד והוא ראה את המקום כבית שלו, ועכשיו הוא לא יודע מה יהיה.

אברהם נגוסה: משנת 2008 עד 2014 הייתה לו אפשרות לעבוד שעות נוספות בגלל שיש לו הלוואות שהוא לקח והמשכורת לא הספיקה, לכן הוא עבד שעות נוספות וזה הגדיל את הכנסתו.

אברהם נגוסה: משנת 2014 עד עכשיו בא מנהל חדש והורידו את השעות הנוספות.

טלי פלוסקוב: אין שעות נוספות בכלל?

<נגוסו גשהו: אין.

אברהם נגוסה: הגיע מנהל חדש וחתך להם הכל, ואין יותר שעות נוספות.

אברהם נגוסה: לכן הוא הולך לשטוף מדרגות כדי לקבל יותר כי זה לא מספיק לו, הוא בעל משפחה גדולה בת עשר נפשות וזה לא מספיק, לכן הוא הולך לעשות עבודות מזדמנות כמו ניקיון מדרגות ודברים כאלה.

אברהם נגוסה: עכשיו גם את הבסיס הזה הם הולכים לאבד.

אברהם נגוסה: הוא רוצה שהילדים שלו יקבלו חינוך טוב ויגדלו טוב כיון שהם העתיד של המדינה, הם אלה שיהיו אזרחים טובים של המדינה ויגנו על המדינה, ולכן הוא עובד קשה כדי לפרנס ולהביא הכנסה לבית לחנך אותם ולגדל אותם ולהביא להם אוכל.

אברהם נגוסה: מאז שהנושא של הסגירה והפיטורים עלה, הוא לא ישן כי הוא לא יודע איך הוא יטפל ואעזור ואפרנס את שמונת הילדים שלו.

אברהם נגוסה: אף פעם הוא לא חשב שהוא יהיה במצב כזה שטבע ייסגר והוא יפוטר.

אברהם נגוסה: לכן הוא פונה שיעזרו, כדי שהוא ימשיך לפרנס בכבוד את המשפחה.

אברהם נגוסה: הוא רוצה להודות לכל האנשים ולמשרדי הממשלה שבאו לשמוע אותם ובמיוחד הוא רוצה להודות לאיציק יו"ר ועד העובדים של ההסתדרות, הוא אמר שהוא עוזר לו במיוחד דרך העובדת הסוציאלית בחגים וגם בגלל שיש לו משפחה גדולה, והוא רוצה להודות לכולם.

אברהם נגוסה: מי עוד רוצה לדבר?

אברהם נגוסה: בבקשה.

<מסרשה מלסה: בוקר טוב לכולם.

<מסרשה מלסה: אני גם נשוי ויש לי ארבעה ילדים שני בנים ושתי בנות.

<מסרשה מלסה: התחלתי לעבוד בטבע ב-2008, עשר שנים בטבע.

<מסרשה מלסה: כואב לי שהמקום נסגר כי זה באמת הבית שלנו.

<מסרשה מלסה: כשמגדלים את הילדים ומפרנסים, יש משכנתא והוצאות.

<מסרשה מלסה: זה כאב לנו כי טבע הוא הבית שלנו והיום לא פשוט למצוא עבודה אחרת כי צריך מקצוע, צריך השכלה.

<מסרשה מלסה: זה לא פשוט, אני גם חוץ מזה אחרי שנתיים שהתחלתי לעבוד חליתי במחלה קשה ועברתי תקופה קשה, הייתי שנתיים בבית, ברוך השם עברתי את זה וחזרתי לטבע.

<מסרשה מלסה: כאב לנו שזה הולך להסגר.

אברהם נגוסה: מי עוד מהעובדים רוצה לדבר?

<אשר לווי: בוקר טוב.

<אשר לווי: אני עובד בטבע קרוב ל-11 שנים.

<אשר לווי: ראשית אני רוצה לומר תודה לכל משרדי הממשלה, לך אדוני, כל משרדי הממשלה באו וחיזקו אותנו כי לנו זה לא פשוט.

<אשר לווי: אני באופן אישי הגעתי מיד אחרי צבא, שירתי בחטיבת גולני בסיירת אגוז, באתי מאוד צעיר, אפשר להגיד שגדלתי בטבע.

<אשר לווי: התקדמתי עם השנים, טבע בשבילנו זה גאווה, היינו מותג, בחוץ הייתה סיסמה 'טבע זה הבית' נתנו שם הכל.

<אשר לווי: אני לא אשכח שאשתי הייתה עם צירים, זה היה במוצאי שבת, אמרה לי 'מה אתה הולך' אמרתי 'תשמעי, אין אנשים, אני חייב להגיע לעבודה, הצוות שלי מחכה לי' כי הרגשנו מחויבות כי ידענו שבקצה מחכה מישהו, חולה, שצריך את המוצרים.

<אשר לווי: באמצע הלילה היא התקשרה ואמרה 'תגיע' אז הלכתי.

<אשר לווי: כל זה שאנחנו נותנים מעצמנו, יש מוסר עבודה מאוד גבוה שם, חבר'ה אחד-אחד שנותנים מעל ומעבר.

<אשר לווי: יום אחד באים ואומרים 'תשמע, כל מה שעשיתם עד עכשיו יורד לטמיון' עד היום, רובנו, כולנו אפשר להגיד, לא מעכלים שזה הולך להסגר.

<אשר לווי: כולנו באנו צעירים, התחייבנו למשכנתאות, חלק שכירות, לא צריך לספר.

<אשר לווי: במיוחד עם הזמן שלא למדנו, אין לנו תעודה כלשהיא, אנחנו קמים בבוקר, וזה כואב.

<אשר לווי: לא יודעים מאיפה להתחיל.

<אשר לווי: אני רוצה לציין את כל חברי הוועד של ההסתדרות הלאומית באים ותומכים בנו מאחור, אומרים 'אנחנו איתכם' הם איתנו שם עד הסוף וזו ההזדמנות לציין ולהגיד תודה.

<אשר לווי: אני מבקש ומצפה מכם חברי הממשלה, שלא ניזרק.

<אשר לווי: אנחנו לא מבקשים לעבוד, אלא רק לעבוד ולהתפרנס בכבוד.

<אשר לווי: אני מבקש ומצפה שתתאמצו כפי שתמכתם, באתם, עזרתם לנו, זה מעודד אותנו ונותן לנו רוח גבית.

<אשר לווי: אני מקווה שזה יימשך.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<אריאלה נומברגר: אני חדשה בארץ וגם בטבע.

<אריאלה נומברגר: עליתי מאוסטרליה לפני שנה בדיוק.

<אריאלה נומברגר: התחלתי לעבוד בטבע לפני שלושה חודשים, אחרי זמן ארוך של חיפוש עבודה.

<אריאלה נומברגר: זה היה קשה למצוא עבודה ומצאתי את התפקיד בטבע וכולם אמרו לי 'טבע זו חברה גדולה ישראלית יציבה, וממש טובה' והרגשתי שיש לי זכות להיות חלק מזה.

<אריאלה נומברגר: עכשיו זה קשה, אני לא נשואה, אני רווקה ואין לי הורים ומשפחה בארץ וזה קשה.

<אריאלה נומברגר: עכשיו אני צריכה לעשות הכל שוב, לעשות את כל הטפסים ולחפש עבודה.

<אריאלה נומברגר: זה קשה ובלתי צפוי ואף אחד לא חשב שזה יקרה כאן, במיוחד בירושלים.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: כשהייתי בפגישה במפעל ראיתי גם עולים חדשים מצרפת, מאנגליה, מרוסיה, אפילו שסיפרו לי בעל ואישה שעובדים ועכשיו כשהם מפוטרים גם כל הבית סגור, אין הכנסה, שניהם מפוטרים.

אברהם נגוסה: זה ממש כאב לשמוע.

אברהם נגוסה: בוא תספר לנו.

<ליאור קלימי: אני גם עובד עם אשתי שם, אני חבר ועד העובדים.

<ליאור קלימי: אני עובד שמונה שנים בטבע, אשתי שש שנים וחצי בטבע.

<ליאור קלימי: ביום שהתחלתי לעבוד בטבע, זה היה גאווה ללכת עם תג העובד, להגיד שאתה עובד בטבע.

<ליאור קלימי: ממש היינו גאים לעבוד בטבע.

<ליאור קלימי: כל הבשורה הזאת מה שהיה עם הבשורה שקיבלנו עכשיו אני בסטרס כי אני גם בוועד, אני מלווה את כל העובדים וכל הסיפורים שלהם, מלווים אותם מקרוב וזו ממש בשורה לא קלה, גם לי אישית, ושאשתי גם עובדת איתי שם.

<ליאור קלימי: אני מקווה שיהיה טוב בסופו של דבר, שתתמכו בנו כל משרדי הממשלה, תומכים בנו עוזרים לנו.

<ליאור קלימי: לי יש תקווה שהמפעל לא ייסגר, גם ב-2019.

<ליאור קלימי: יכולים לקרות דברים, קרו דברים מעולם.

<ליאור קלימי: וגם ה-80 איש האלה בעזרת השם גם לא ילכו, והמפעל ימשיך לעבוד ולהתקיים כי מגיע לנו.

<ליאור קלימי: בחסד אנחנו רוצים להתקיים שם, שרק יהיה לנו בסדר וטוב.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<אסראס טמסגן: אני נשוי פלוס שלושה ילדים.

<אסראס טמסגן: אני כמעט 10 שנים עובד בטבע, תמיד הרגשתי בטבע כמו בבית שלי ולא רק אני, גם כל המשפחה שלי היו גאים בטבע, הם גאים שאני עובד במפעל טבע בגלל שהמפעל זה הסמל של מדינת ישראל, לא משנה איפה שאני הולך, אני אומר שאני עובד בטבע ותמיד הייתי מקבל כבוד ויחס טוב.

<אסראס טמסגן: אבל עכשיו לא רק אני, כל המשפחה שלי ממש בדאגות שהמפעל שלנו הולך להסגר, לא רק דאגות, אני אישית, לא מזמן לפני ארבעה חודשים בערך מכרתי את הבית שלי וקניתי בית חדש, עכשיו אני בתהליך ללקיחת משכנתא.

<אסראס טמסגן: הבנק דורש ממני תלושים ומסמכים, הגשתי להם את כל המסמכים שצריכים ממני, אחרי ההכרזה של סגירת טבע הם התקשרו אלי ואמרו לי 'בגלל שאתה עובד טבע לא נותנים לך את הכסף' זה ממש בלאגן, ממש קשה.

אברהם נגוסה: אתה חתמת חוזה?

<אסראס טמסגן: חתמתי חוזה ומכרתי את הבית שלי.

<אסראס טמסגן: קניתי בית.

<אסראס טמסגן: אני ממש במצב קשה, לא יודע.

<אסראס טמסגן: יש כמה אנשים שרצו לעזור לי לפתור את הבעיה, אני לא יודע מה יהיה.

<אסראס טמסגן: אישית זה ממש פגע בי ואני לא יודע מה יהיה.

<אסראס טמסגן: אני חושב שלא רק אני, לכל אחד מאיתנו יש בעיה, ויכול להיות שקשה לספר את כל הבעיות בגלל סגירת המפעל אבל אני מקווה שאתם תעזרו לנו עד הסוף כמו שהתחלתם.

<אסראס טמסגן: אם אפשר שלא ייסגר המפעל, שנעבוד כמו שעבדנו עד עכשיו בטבע.

<אסראס טמסגן: אם לא נצליח וכן יסגרו את המפעל, כמו שהבטחתם לנו שתדאגו לנו להשיג לנו עבודה מסודרת, לא יודע מה, עבודה שנוכל לעבוד, שנקבל קורסים ונוכל לפרנס את המשפחה, אני מקווה שכמו שהבטחתם לנו שתעזרו לנו.

<אסראס טמסגן: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<דותן רדה: שמי דותן רדה, אני מירושלים, גדלתי בירושלים, אני מגיל 6 בארץ.

<דותן רדה: אני עובד שנתיים בטבע וזה לא מה שציפיתי.

<דותן רדה: מה שסיפרו לי כל החברים שעבדו שם, ניסו למשוך אותי עוד לפני 10 שנים ו-12 שנה ולא כל כך רציתי, עד שבסוף הסכמתי וראה זה פלא, אחרי שנתיים הולכים לסגור את המפעל.

<דותן רדה: דבר ראשון אני רוצה להודות לך מכל הלב על זה שאתה מהראשונים שנרתמו לסייע לכל העובדים.

<דותן רדה: אם זה במשאפים, אם זה בטבליות, אתה לקחת יוזמה ובאת לעזור לנו, ועל זה אני מודה לך.

<דותן רדה: אבל שורש הבעיה זה כל המנהלים, איפה הם נמצאים?

<דותן רדה: קודם כל זה בזיון שאין פה נציג אחד מההנהלה של טבע.

<דותן רדה: זה בזיון.

<דותן רדה: זה אומר שלא שמים על אף אחד.

<דותן רדה: הם לא שמים עלינו.

<דותן רדה: זה לא מעניין אותם וזה מה שכואב.

<דותן רדה: שיבואו, יתנו, ידברו, אולי אני רוצה להגיד לו משהו?

<דותן רדה: הם מרוויחים את המיליונים שלהם, שיהיה להם לבריאות.

<דותן רדה: אנחנו חיים והמשכורות שלנו לא משהו.

<דותן רדה: המשכורות שלנו זה מינימום וטיפה מעל המינימום.

<דותן רדה: אני דורש שתבואו איתם חשבון.

<דותן רדה: הם לקחו לנו את הכי יקר, את הכסף, את הפרנסה.

<דותן רדה: אני הבטחתי לילדים שלי דברים, יש לי שלושה ילדים, זה לא פשוט לגדל שלושה ילדים כשאתה גר בשכירות גם.

<דותן רדה: אמרתי ניקח אותם לזה, לקייטנה, כל מיני דברים, אבל אין את האפשרות הזאת עכשיו.

<דותן רדה: הכל בצמצום.

<דותן רדה: אתה לא יכול לחיות כמו שיש לך את המרווח הכלכלי הזה שאתה יודע שנכנס לך כל חודש משכורת ואתה רגוע.

<דותן רדה: אין את זה עכשיו.

<דותן רדה: אני לא ישן, אני אומר לך את האמת, אני לא ישן, לא מצליח להירדם.

<דותן רדה: ואם אני ישן זה יוצא שעתיים-שלוש, קם בארבע וחצי בבוקר.

<דותן רדה: ממתי אני קם בארבע וחצי בבוקר?

<דותן רדה: אתם לפי דעתי תציעו גם אם זה בחקיקה או לא יודע מה, הם קיבלו מיליארדים.

<דותן רדה: מיליארדים.

<דותן רדה: איפה הכסף הזה?

<דותן רדה: זה לא אשמתנו שהם עשו את ההשקעות הכושלות שלהם.

<דותן רדה: זה לא אשמתנו.

<דותן רדה: זה לא אשמה של אף עובד פה.

<דותן רדה: אנחנו אוכלים אותה בסוף.

<דותן רדה: וזה לא שקיבלנו משכורות מנופחות כמו שהרבה חושבים, שזה לא נכון.

<דותן רדה: זו מחשבה מוטעית.

<דותן רדה: אנחנו לא יכולים לחסוך בכמויות אדירות בשביל להגיד 'הנה, אני עכשיו יכול להיות רגוע' זה לא שהם מרוויחים את המיליונים בחודש אחד, מה שאני עושה ב-10 ו-15 שנה.

<דותן רדה: איפה ההיגיון?

<דותן רדה: אין פה שום הגיון.

<דותן רדה: אני מבקש שתבוא איתם חשבון על מה שפגעו בכל עובד ועובד פה, תסתכלו להם בפנים.

<דותן רדה: בתשעה באב אתה לא רואה פרצופים כאלה.

<דותן רדה: אין להם לאן ללכת.

<דותן רדה: אין לנו לאן ללכת.

<דותן רדה: אז כל פעם מבטיחים לנו שיעשו לנו השתלמויות, זה סתם.

<דותן רדה: שידאגו באמת לעובדים זה מה שחשוב, העובדים המסכנים.

<דותן רדה: אנחנו.

<דותן רדה: אלה שיושבים פה, אלה שנמצאים במפעלים, העובדים הזוטרים, אלה המסכנים.

<דותן רדה: אין לאן ללכת.

<דותן רדה: פשוט מאוד.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: עכשיו נשמע את משרדי הממשלה ולאחר מכן אם יש שאלות נחזור.

אברהם נגוסה: ראשית אני פונה ללשכת התעסוקה.

אברהם נגוסה: אתם שומעים את העובדים, איך אתם מתערבים בנושא הזה כדי לעצור את הפיטורים ולפעול כדי שהמפעלים ימשיכו לעבוד.

אברהם נגוסה: זה דבר אחד, ואם חס וחלילה לא נצליח, איך אתם נערכים למצוא תחליף לעובדים?

<משה יפרח: אני סגן מנהל מחוז ירושלים בשירות התעסוקה.

<משה יפרח: ראשית כולי תקווה שבאמת יימצא פתרון עד אחרון העובדים ולא נגיע למצב של הפיטורים.

<משה יפרח: שירות התעסוקה לא אמון על אי סגירת המפעלים, אנחנו אמונים יותר על הקטע של הפיטורים ובתקווה שלא נצטרך.

<משה יפרח: עשינו את זה בעבר עם מפוטרי רשות שידור שהיו לנו פיטורים מסיביים, אנחנו ערוכים גם לקבל את מפוטרי טבע.

<משה יפרח: אנחנו נמצאים בקשר ישיר עם ההנהלה של טבע.

<משה יפרח: בשלב זה לא קיבלנו עדיין לא שמות של מפוטרים ולא לוחות זמנים.

<משה יפרח: אנחנו מקווים מאוד שלא נגיע למצב הזה, אבל במידה וכן כמו שאמרתי אנחנו באמת נדע לטפל באנשים.

<משה יפרח: העברנו לטבע חוברות מידע לאותם מפוטרים עתידיים לגבי הכלים ששירות התעסוקה יכול לתרום לאותם אנשים.

<משה יפרח: השלב הבא יהיה לעשות כנסי הסברה משותפים, שירות התעסוקה וטבע יחד עם אותם מפוטרים לגבי הזכויות שיש להם בשירות התעסוקה.

<משה יפרח: אנחנו מתכננים גם ירידי תעסוקה לאותם מפוטרים.

<משה יפרח: כשנקבל את הרשימות ונדע מי הם בעלי התפקידים ובאיזה מקצועות הם עובדים יהיה לנו יותר קל להתאים את ירידי התעסוקה לאותם אנשים שיפוטרו.

<משה יפרח: טבע לקחה על עצמה את האחריות ללוות את המפוטרים בנושא הסדנאות וליווי אישי, במידת הצורך גם לנו יש את זה בשירות התעסוקה.

<משה יפרח: כמובן שיחד עם משרד הכלכלה אנחנו ערוכים להכשרה מקצועית, עם משרד העבודה והרווחה, האגף להכשרה מקצועית.

<משה יפרח: אנחנו ננסה למפות את אותם אנשים שיפוטרו במידה וזה יגיע לזה ולראות באמת איזו הכשרה מתאימה לאותם אנשים, לנסות למצוא להם פתרון במיידי לגבי תעסוקה מיידית מכובדת כמו שאותם אנשים זכאים בזכות ולא בחסד.

אברהם נגוסה: אני לא שמעתי מה אתם עושים עכשיו כדי למנוע את הפיטורים, כמשרד העבודה.

<משה יפרח: פתחתי ואמרתי ששירות התעסוקה אמון יותר על החלק של הפיטורים, אחרי הפיטורים ואין לנו את הכלים כדי למנוע את סגירת המפעלים.

<משה יפרח: כמובן שאם יש משהו, יש איזה רעיון למישהו ששירות התעסוקה יכול באמת לעזור בקטע של הסגירה אנחנו נהיה שם, אנחנו ערוכים לקבל את המפוטרים בשלב זה.

אברהם נגוסה: השאלה אם משרד העבודה מתערב עכשיו, השר או הדרג המקצועי, המנכ"ל, האם הם מתערבים כדי להציל את המצב?

<משה יפרח: אני מקווה שיש פה נציג של משרד העבודה והרווחה שהגיע, אנחנו נציגים של שירות התעסוקה.

<משה יפרח: אז אם יש נציג של משרד העבודה שיענה, ממה שאנחנו יודעים משירות התעסוקה השר כן מתערב, השר מאוד רוצה למנוע את הסגירה של המפעלים בכלל ולהמשיך לקיים את זה בצורה כזאת או אחרת, ובאמת אנחנו מקווים שזה יצליח בידו.

<ליאור קלימי: אני אעדכן שהשר מעורב, הוא היה פעמיים במשרד, הוא בקשר ישיר עם יו"ר ההסתדרות הלאומית, מדברים כל הזמן, גם עם יו"ר הועד, איציק בן סימון.

<ליאור קלימי: רק הייתי שמח לשמוע ממר משה, איזה הצעות יש.

<ליאור קלימי: הלכה למעשה, בסוף מה קיים.

<ליאור קלימי: מה יש לך היום להציע לחבר'ה, אתה רואה, אנשים פה ממש לחוצים.

<משה יפרח: קודם כל אני חייב לציין שחלק גדול מהאנשים שעובדים היום בטבע הם באמת אנשים שהופנו על ידי שירות התעסוקה, התחלנו תהליך לפני בערך 12 שנה וחלק די גדול מהאנשים שעובדים בטבע היום באמת הופנו על ידי שירות התעסוקה.

<משה יפרח: לבוא ולהגיד כרגע איזה הצעות עבודה יש, אנחנו אמורים קודם כל למפות את בעלי התפקידים, מה הם עושים עד היום.

<משה יפרח: יש מגוון של משרות בשירות התעסוקה.

<משה יפרח: ממשרות ברמה הנמוכה יותר ועד הרמה הגבוהה ביותר.

<משה יפרח: לבוא ולהגיד שיהיה פתרון לכולם, זה לא יהיה נכון שאני אצא בהצהרות כאלה.

<משה יפרח: אחרי שנקבל את הרשימה של המפוטרים ונדע מה הניסיון התעסוקתי שלהם בטבע, נוכל יותר להתאים את המשרות.

<ליאור קלימי: אתה יכול לתת דוגמה.

<משה יפרח: יש גיוס קבוע למפעלי הייטק בירושלים אם זה אינטל שמגייס עובדים עדיין, למרות שגם שם יש קשיים, כך מדברים.

<משה יפרח: יש בעבודות ייצור תמיד, ללא הפסק.

<משה יפרח: שוב, אני לא רוצה להיכנס למשרות מסוימות עד שלא נדע מה בדיוק אותם אנשים עשו.

<משה יפרח: אבל יש עבודות, בעיקר בייצור, יש הרבה עבודות בירושלים.

<משה יפרח: יש הרבה עבודות בייצור בירושלים.

<ברהן אסנקה: אפשר לשאול אותו משהו?

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ברהן אסנקה: כולנו פה עולים חדשים מתקשים בכתיבה ובקריאה, לא - - - אותנו מי שיש לו בגרות וכותב טוב וקורא טוב ויכול להצליח ואנחנו נשארים.

<ברהן אסנקה: מי שלא כותב וקורא טוב נשאר למטה.

<ברהן אסנקה: מה אתה מציע לנו, למתקשים בכתיבה ובקריאה, איזה קורס תציע לנו?

<ברהן אסנקה: איזה כלים תיתן לנו לעבוד שנצליח ונתקדם הלאה, לצאת לדרך?

<משה יפרח: גם כיום חלק מהכלים שיש לשירות התעסוקה לעזור לאוכלוסייה של העולים זה גם נושא של השלמת השכלה וגם עברית תעסוקתית, יש לנו עברית שאנחנו מלמדים את אותם דורשי עבודה שמגיעים אלינו בהיקף של 500 שעות שזה לא מעט, משם אנחנו מכוונים באמת לנושא תעסוקה, אם זה דיבור וגם כתיבה, אנחנו מכינים את האנשים לעולם העבודה ואני חושב שזה פתרון שיכול לתת מענה לאותם אנשים שמתקשים בקריאה ובכתיבה.

<קריאה: מר משה, דיברת לגבי ירושלים ויש כאלה הרבה שמחוץ לירושלים.

<קריאה: השאלה מה קורה בחוץ, מה מעבר לירושלים.

<משה יפרח: מתוקף תפקידי אני אחראי על מחוז ירושלים.

<משה יפרח: גם באזור מעלה אדומים יש אזור תעשיה שיש שם גיוס, גם בבית שמש יש אזורי תעשיה מתפתחים היום שיש שם גיוס לעבודות ייצור, מפעלים די רבים פתחו שם ומגייסים עובדים.

<משה יפרח: כל מקום והפתרון שלו.

<משה יפרח: אנחנו מקווים שבאמת נוכל לעזור לכל מי שיצטרך.

<קריאה: השאלה אם בתור משרד התעסוקה, לצורך העניין אני גר ברמלה, אם גם ברמלה מודעים לזה שיבואו אליהם מחר-מחרתיים.

<משה יפרח: רמלה ולוד שייך למחוז ירושלים, לגבי רמלה יש לנו את המרלו"ג בשוהם שזה קרוב ללוד, שיש שם היום גיוס של עובדים בייצור.

<קריאה: המרלו"ג בטבע נסגר.

<משה יפרח: לא רק של טבע.

<משה יפרח: באזור של המרלו"גים יש שם היום מפעלים ובעיקר אחסנה שמחפשים שם עובדי יצור, עובדי אריזה, עובדי אחסנה, אנחנו ערוכים גם ברמלה ולוד.

<נגוסו גשהו: אפשר לשאול עוד שאלה קצרה?

אברהם נגוסה: טוב.

<נגוסו גשהו: יש כמה עובדים מבוגרים, איזה פתרון אתה נותן לזה?

<משה יפרח: גם כיום יש לנו דורשי עבודה מבוגרים בשירות התעסוקה.

<משה יפרח: זה נכון, זה לא סוד שיותר קשה באמת ליישם דורשי עבודה מבוגרים אבל עדיין זה אפשרי.

<משה יפרח: אם יש רצון טוב של אותו עובד להיקלט בעבודה, יש לנו הרבה מעסיקים היום שמבינים שיש ערך מוסף לאנשים מבוגרים, לאנשים עם ניסיון תעסוקתי, אנשים שאין להם בעיות של ילדים קטנים.

<משה יפרח: אנשים שמרגישים יותר מחויבות לעבודה.

<משה יפרח: זה נכון שזה קשה, אבל זה אפשרי.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את משרד העבודה.

אברהם נגוסה: אני יודע שהשר מאוד רגיש לעניין החברתי הזה, ובאמת תעדכנו אותנו.

אברהם נגוסה: אני יודע, הוא היה שם ונפגש עם העובדים.

אברהם נגוסה: האם אתם עושים מהלך מול ההנהלה על מנת לעצור את הפיטורים?

<חן עבאדי: אני מהאגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה.

<חן עבאדי: חשוב לי לומר, אני מהאגף להכשרה מקצועית, לא ממטה המשרד, אני לא בקיאה בפעילות המשרד למניעת סגירת המפעל ומניעת הפיטורים, אם נידרש ניתן תשובה יותר מורכבת אחרי שאבדוק את הנושא.

<חן עבאדי: בגדול, מבחינת האגף להכשרה מקצועית אנחנו נותנים מענה, בהינתן ויהיו פיטורים, מהלך שאנחנו לא רוצים להגיע אליו, אבל בהינתן ובאמת עובדים יפוטרו אנחנו ניתן מענה של הכשרות מקצועיות.

<חן עבאדי: לכל הכשרה מקצועית ניתן להשלים גם מכינה, מכינה לשפה העברית, מכינה מקצועית מותאמת להכשרה, לאגף יש מגוון כלים שבאמצעותם אפשר לצאת להכשרות מקצועיות, בין אם זה הכשרות ממומנות, בין אם זה באמצעות שוברים, כמובן בכפוף לזכאות.

<חן עבאדי: וזהו, אנחנו ניערך בהתאם.

אברהם נגוסה: מה זאת אומרת כפוף לזכאות, את יכולה להסביר?

<חן עבאדי: שוברים זה כלי שניתן לממש אותו בהתאם לזכאות, כל אזרח יכול להגיע לשירות התעסוקה, לבדוק את הזכאות שלו לקבלת שובר להכשרה מקצועית.

אברהם נגוסה: תני לי דוגמה מי זכאי ומי לא זכאי?

<חן עבאדי: יש כמה סוגים של אוכלוסיות, אדם שהוא מפוטר, מחוסר עבודה, יש כמה סוגים של אוכלוסיות, יש אוכלוסיות יעד בין אם זה יוצאי אתיופיה, עובדים במגזר הערבי, עובדים חרדים, יש מגוון סוגים של אוכלוסיות.

<חן עבאדי: שוב, זה כלי שקיים, כל אחד יכול להגיע לבדוק את זכאותו כמובן בהינתן והוא לא עובד, ולבחור הכשרה מקצועית מתאימה לו.

<ליאור קלימי: את יכולה לתת דוגמאות להכשרה מקצועית?

<חן עבאדי: הכשרות מקצועיות יש לנו בענף המתכת, ענף החשמל, האלקטרוניקה, הרכב.

<חן עבאדי: ענף המחשבים אם זה רלבנטי.

<חן עבאדי: יש ממש מגוון רב של מקצועות שאנחנו מפעילים.

<ליאור קלימי: וכל אחד יכול לבחור לעצמו או שאתם קובעים?

<חן עבאדי: בהינתן והוא הולך לשירות התעסוקה ומקבל שובר, הוא יכול לבחור את ההכשרה המקצועית שהוא רוצה, בהינתן והוא רוצה ללמוד בהכשרה מתוקצבת מלאה שאנחנו מפעילים, או במרכזי הכשרה או בפרישה ארצית, זה בכפוף לתכנית העבודה של ההכשרות שאנחנו מפעילים מדי שנה.

<חן עבאדי: כמובן, אם יתבצע איזה שהוא מיפוי של קבוצה גדולה שיידרשו למקצוע מסוים, אנחנו נפתח הכשרות ייעודיות, כמובן ניערך בהתאם לכך וניתן את המענה הנדרש.

<ליאור קלימי: זאת אומרת יכול להיות שאני ארצה ללמוד מחשבים אבל קורס ייפתח רק בסוף השנה למשל.

<ליאור קלימי: זה מה שאת אומרת?

<חן עבאדי: בהינתן וקיים כזה - - - אתה יכול לקבל שובר וללמוד באופן פרטי ולקבל סבסוד.

<ליאור קלימי: זה בכסף או באחוזים?

<חן עבאדי: באחוזים.

<חן עבאדי: עד תקרה מסוימת.

<משה יפרח: חשוב לציין לגבי ההכשרות המקצועיות שהמשרד עושה, שיש לנו גם הכשרות מיוחדות לעולי אתיופיה.

<משה יפרח: סתם אני אתן דוגמה, יש לנו קורס שמתחיל בעוד שלושה שבועות בתחום המחשבים שאנחנו עושים את זה בלוד.

<משה יפרח: ב'קריירה'.

<משה יפרח: המשרד יודע להיערך לאוכלוסיות מסוימות ולהתאים את הצרכים עם מרכזי ההכשרה.

<משה יפרח: לגבי הזכאות שדיברנו, לגבי השוברים שזה כלי שהוא הרבה יותר זמין מבחינתנו כי לא צריך לחכות שתיפתח כיתה, כל אזרח זכאי לממש שובר פעם אחת בחיים שלו, כמובן שיש נהלים מסוימים, זה חייב להיות מקום שהוא מוכר על ידי משרד ממשלתי וזה קורס שהוא עד שנה, ואנחנו בודקים גם שיש בסופו של יום היתכנות תעסוקתית.

<משה יפרח: זאת אומרת לא כל אדם שיבוא לבקש שובר למקצוע מסוים כי הוא חושב שזה מתאים לו ואנחנו רואים שאין היתכנות תעסוקתית בסופו של דבר, אנחנו נאשר.

<משה יפרח: אנחנו באמת בודקים, אנחנו מעבירים את אותם אנשים ייעוץ תעסוקתי לפני שמאשרים להם את זה ובמידה ואנחנו רואים שיש סיכוי שאותו שובר אותו קורס שהאדם ילך ללמוד ייתן לו מענה ויקדם אותו לתעסוקה, אנחנו באמת נאשר לו את זה.

אברהם נגוסה: למשל אם ניקח לדוגמה את הדובר הראשון גשהו נגוסו, אב לשמונה ילדים.

אברהם נגוסה: אם הוא צריך ללמוד, קודם כל אתם צריכים להבין את מה שאנחנו מנסים, המאבק למנוע הוא בעיצומו.

אברהם נגוסה: אבל אם לא נצליח, זה מה שאנחנו מחפשים, דרך, כדי שלא יישארו באוויר.

אברהם נגוסה: אני שואל אם לא נצליח להשאיר את המפעלים ולא נצליח למנוע את הפיטורים, נניח כמו גשאו, אתה מציע לו הכשרה מקצועית, אתה שולח אותו, נותן לו שובר.

אברהם נגוסה: איך הוא יפרנס את הילדים?

אברהם נגוסה: האם יש מלגה או הכנסה שאתם דואגים לה, לפי גודל המשפחה?

<משה יפרח: דורש עבודה שמתייצב בשירות התעסוקה והופנה ללימודים במסגרת שובר, זכאי לקבל בהתאם לזכאות הרגילה שלו דמי אבטלה תקופה מסוימת.

<חן עבאדי: לא רק באמצעות שובר.

<חן עבאדי: כל הכשרה מקצועית מקנה - - -

<קריאה: בזמן הלמידה?

<חן עבאדי: בזמן הלימודים - - -

<משה יפרח: לא לכל זמן הלימודים, כמובן בהתאם לזכאות שלו לדמי אבטלה.

<משה יפרח: לדוגמה אותו אברהם בן 44 נשוי עם שמונה ילדים, הזכאות שלו היא ל-175 יום.

<משה יפרח: זאת אומרת שזה בערך לשבעה וחצי חודשים הוא זכאי לקבל אבטלה שמבחינתנו זה הדמי קיום שלו בתקופת הלימודים.

<ליאור קלימי: יכול להיות מצב שקורס ייפתח אחרי מספר חודשים, ואז יכול להיות שבאמצע - - -

<משה יפרח: נכון.

<משה יפרח: ואז יסתיימו לו דמי האבטלה בזמן הלימודים ולכן זה העניין שאנחנו רוצים להיערך מראש ולקבל את רשימת האנשים שאמורים להיות מפוטרים לנסות להתאים להם את הכלים כמה שיותר מהר.

אברהם נגוסה: אני מצטער אבל יש הצבעה ואני חייב לצאת.

אברהם נגוסה: אנחנו נעשה הפסקה בדיון.

אברהם נגוסה: (לאחר ההפסקה)

אברהם נגוסה: חן עבאדי הייתה באמצע דבריה.

<חן עבאדי: זה, אני אמרתי מה אנחנו יכולים לסייע מבחינת המפוטרים.

<חן עבאדי: מבחינת פעילות המשרד למניעת סגירת המפעלים ציינתי שאני לא בקיאה לנתונים, אני יכולה להשלים אותם במידה ויידרש.

אברהם נגוסה: כמה זמן זה ההכשרות?

<חן עבאדי: זה משתנה לפי המקצוע.

<חן עבאדי: יש הכשרות של חצי שנה, יש הכשרות של שמונה חודשים.

<חן עבאדי: זה משתנה.

אברהם נגוסה: אבל בכל הזמן שהם נשארים בהכשרה, תמיד הם יקבלו דמי אבטלה?

<חן עבאדי: לא.

<חן עבאדי: הם מקבלים דמי אבטלה בהתאם לזכאות שלהם.

<חן עבאדי: כמו שמשה ציין פה, אם אדם זכאי ל-175 יום דמי אבטלה, הוא יקבל דמי אבטלה בהתאם לזכאות שלו.

<חן עבאדי: בהינתן והקורס נמשך מעבר לזכאות שלו, הוא לא יקבל דמי אבטלה.

<חן עבאדי: כמו שציינתי, יש מקצועות שהם מוגדרים כמקצועות נדרשים במשק כמו לדוגמה ענף המתכת, ויש עוד כמה ענפים שמוגדרים ברשימה הזאת, שבמהלך ההכשרה ניתן לקבל דמי קיום.

<חן עבאדי: אני לא יודעת לומר באיזה גובה דמי הקיום יינתנו, אבל באמת יש מקצועות שאם בנאדם לא מקבל דמי אבטלה הוא יוכל לקבל דמי קיום במהלך ההכשרה.

<חן עבאדי: זה משתנה ממקצוע למקצוע.

<קריאה: זה לפי השכר קיים?

<חן עבאדי: לא, זה לא תלוי.

<חן עבאדי: אין קשר.

<קריאה: זה תלוי גם בתנאים הסוציואקונומיים של הבנאדם, משפחה, ילדים?

<חן עבאדי: לא, אין קשר.

<חן עבאדי: זה תלוי בענף שבו הוא לומד, באיזה מקצוע.

אברהם נגוסה: אני שוב רוצה דוגמה, אני חוזר על גשאו, נניח שהקורס שלו הוא 8 או 10 חודשים.

אברהם נגוסה: מה יקרה, באמצע הקורס הוא יצטרך להפסיק אם אתם לא תמשיכו לשלם לו או שיש פתרון אחר?

<חן עבאדי: אין לנו אפשרות, את דמי האבטלה הוא מקבל משירות התעסוקה, מהביטוח לאומי.

<חן עבאדי: לנו אין דרך להשלים לו הכנסה כל שהיא במהלך ההכשרה.

<חן עבאדי: מה שכן, אנחנו מפעילים גם קורסים, הדבר שיכול לאפשר פה סיוע זה במידה ונדרש נפעיל גם קורסים בשעות הערב כדי שיוכל ו לעבוד ביום ולהגיע ללימודים בערב.

אברהם נגוסה: איפה התכנית הממשלתית החדשה של יוצאי אתיופיה שאושרה להכשרה והשמה של יוצאי אתיופיה.

<חן עבאדי: זה בדיוק מה שאנחנו עושים עם עמותת קריירה, פתחנו כבר קורס ואנחנו פותחים איתם עוד קורסים, אמור להיפתח בקרוב קורס עם העמותה בלוד, קורס מחשבים, שזה כולל גם - - -

<קריאה: קריירה זה לא קשור לאוכלוסיית העובדים פה.

<קריאה: אלה עובדים, שם זה צעירים.

<חן עבאדי: זה גם וגם.

<חן עבאדי: כל אחד יכול להיכנס לעמותה.

אברהם נגוסה: אני מציע לך שתשב בשולחן ותהיה לך הזכות לדבר.

אברהם נגוסה: עכשיו, אני שואל אותך מה שעד עכשיו הסברת לנו זה מה שמגיע להם כזכאים, אבל התכנית הממשלתית זה בנוסף.

אברהם נגוסה: מה שמגיע להם ככל אזרח.

אברהם נגוסה: התכנית מדברת על נוסף.

אברהם נגוסה: האם נגיד למשל, אם הזכאות נותנת לו חצי שנה, אם הקורס נמשך 10 חודשים, האם את ה-4 חודשים לא יכולים בתוספת של התכנית החדשה?

<חן עבאדי: אני אחראית על הכשרות מקצועיות.

<חן עבאדי: אני לא אחראית על דמי אבטלה ולא על השלמות הכנסה בזמן הכשרה.

<חן עבאדי: יכול להיות שהתכנית הממשלתית באמת תאפשר את זה, אני לא בקיאה בנתונים שלה, אני אחראית באמת על ההכשרות, על מה מגיע להם מבחינת קורסים, מבחינת זכאויות בין אם הם מיוצאי אתיופיה, בין אם הם עולים מרוסיה או מצרפת או מכל מקום אחר.

<חן עבאדי: אנחנו נותנים הכשרות מקצועיות.

<חן עבאדי: לגבי השלמות הכנסה וכל מיני כאלה מסביב, אנחנו לא - - -

אברהם נגוסה: לא, זה לא השלמת הכנסה.

אברהם נגוסה: זו תכנית שמיועדת ליוצאי אתיופיה.

<חן עבאדי: צריך לבדוק מה התכנית כוללת.

אברהם נגוסה: את לא מכירה את התכנית?

<חן עבאדי: אני מכירה את התכנית להכשרות מקצועיות ליוצאי אתיופיה.

<חן עבאדי: התכנית להכשרות מקצועיות כוללת את תקופת ההכשרה, מכינות אם נדרש לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה ומענה בהיקפי קורסים.

<חן עבאדי: אני לא יודעת לגבי מימון משכורות או השלמות הכנסה במידה ונדרש בזמן ההכשרה.

אברהם נגוסה: אני מבין.

אברהם נגוסה: מי ממשרדי הממשלה יכול להסביר לנו בנושא הזה?

אברהם נגוסה: במשרד הכלכלה, אני יודע שאתם חלק מהתכנית אבל אתם גם בעניין עידוד היזמות והכשרה מקצועית, גם בזה יש לכם חלק.

אברהם נגוסה: את יכול להסביר לנו?

<חן עבאדי: נראה לי שהנציגה של משרד הכלכלה יצאה.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אנחנו נפנה למשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: אתה שמעת את העולים החדשים לא רק מיוצאי אתיופיה, גם ממקומות אחרים.

אברהם נגוסה: אני יודע שיש את ההכשרות של משרד הקליטה וגם שילוב העולים החדשים בתעסוקה.

אברהם נגוסה: אתה שומע את הדברים, האם אתה יכול לומר לנו מה משרד הקליטה עושה כדי למנוע את פיטורי העובדים העולים החדשים וגם איך אתם נערכים אם לא נצליח, לעזור להם.

אברהם נגוסה: נציגת משרד הכלכלה נכנסה, את תדברי אחריו.

<שמעון ברוך: אני ממונה תעסוקה במשרד העלייה והקליטה.

<שמעון ברוך: ראשית באמת כואב לי לשמוע את כאבם של החברים פה.

<שמעון ברוך: זה מאוד עצוב שדווקא האוכלוסיות היותר חלשות נפגעות בסיפור הזה.

<שמעון ברוך: אני מאוד מקווה שזו תהיה באמת זעקת שווא וזה לא ימומש כי באמת כמו שסיפרו פה החברים, כל אחד עם משפחה וכל אחד עם מחויבויות כאלה ואחרות.

<שמעון ברוך: אנחנו כמשרד הקליטה כמובן על פי זכאויות יש לנו מספר פעילויות ותכניות שאנחנו עושים.

<שמעון ברוך: אם נגיע לזה, ואני מקווה שלא נגיע לזה, אבל אם כן נוכל גם בנושא של הכשרות מקצועיות כפי שצוין פה לעולים שהם זכאים, ולאחר שתיבדק הזכאות שלהם, ניתן לתת הכשרות מקצועיות אינדיבידואליות.

<קריאה: כמו?

<שמעון ברוך: כל קורס שקיים בעצם בשוק, בהכשרה.

<שמעון ברוך: מי שזכאי יוכל ללכת לבחור ולקבל סבסוד.

<שמעון ברוך: זה השוברים.

<שמעון ברוך: נוסף לכך, יש לנו בפרישה ארצית מרכזי תעסוקה שתפקידם הוא לעזור בחיפוש מקומות עבודה, כתיבת קורות חיים, שגם אליהם ניתן לפנות.

<שמעון ברוך: אני רק אקדים ואומר שמבחינתנו הזכאות כפי שאתה יודע אדוני יושב הראש, הזכאות היא די ברורה, לעולים שהם עד 15 שנים בארץ ולהם נוכל לסייע.

<שמעון ברוך: הדבר הנוסף שיש לנו וגם אותו ניתן לנצל - - -

אברהם נגוסה: האם אתה יכול לפרט מה בדיוק מגיע להם, מה אתם עושים כשאתה אומר על ההכשרות.

אברהם נגוסה: האם הוא מקבל דמי קיום כשהוא הולך להכשרה, כדי לעזור למשפחה שלו?

<שמעון ברוך: אלה שני דברים נפרדים בעצם.

<שמעון ברוך: דמי קיום זה דבר אחד והכשרה זה דבר אחר.

<שמעון ברוך: הכשרות מקצועיות אנחנו מדברים על זה שכל מי שזכאי, זכאי לקבל עד 7,000 שקל לקורס ולא יותר מ-80% מעלות הקורס, זאת אומרת אם הקורס עולה 7,000 שקל אז הוא יקבל 80% מעלות הקורס ו-20% העולה צריך להשלים.

<שמעון ברוך: אם הקורס עולה מעל 7,000 שקל מטבע הדברים אנחנו ניתן לו את מלוא ה-7,000 שקל ואת היתרה העולה יצטרך להשלים.

<שמעון ברוך: זו ההכשרה המקצועית.

<שמעון ברוך: לנושא של דמי קיום בזמן הקורס, מי שלומד מעל 24 שעות שבועיות ואין לו הכנסה אחרת, הוא יכול לקבל דמי קיום בזמן הלימודים.

אברהם נגוסה: שהוא יכול לפרנס את משפחתו?

<שמעון ברוך: דמי קיום זה סכום מזערי, זה בסדר גודל, שוב, זה תלוי בהרכב המשפחה וכולי, אבל זה נע בין 1,300 ל-1,800 שקל פלוס מינוס.

<שמעון ברוך: זה מה שמוגדר כדמי קיום.

<קריאה: זה אפילו לא מכסה ארנונה.

<קריאה: זה שליש מהמשכנתא היום.

<קריאה: יש מעונות, יש - - -

<שמעון ברוך: שוב, יכול להיות שזה קצת - - - אני אומר סדר גודל פחות או יותר ,כמובן שזה תלוי בהרכב המשפחה, משפחה שאין לה הכנסה ויש לה ילדים וכולי - - -

אברהם נגוסה: גשהו, כמה שנים אתה כאן?

<נגוסו גשהו: עליתי לארץ ב-2004.

אברהם נגוסה: גשהו זכאי, הוא עולה חדש לפי ההגדרה, שמונה ילדים.

אברהם נגוסה: הוא קיבל קורס שמונה חודשים, נניח.

אברהם נגוסה: עכשיו הוא צריך ללמוד כל יום בקורס, כי יש לו קושי גם בשפה העברית אז הוא צריך להשקיע בלימודים, הוא לא יכול לעבוד בזמן הפנוי שלו.

אברהם נגוסה: הוא צריך דמי קיום מלאים.

אברהם נגוסה: איך אפשר לנהל משפחה בת 10 נפשות עם 1,300 שקל?

<שמעון ברוך: שוב, עוד פעם אמרתי, לא לתפוס אותי במילה, אמרתי סדר גודל.

<שמעון ברוך: אני לא מדבר על שכר - - - משהו כזה.

אברהם נגוסה: לא, זה מרחק גדול.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה המינימום ומה המקסימום.

<שמעון ברוך: אני אומר, זה תלוי בהרבה מאוד מרכיבים ולכן בשביל לדעת באמת כמה מגיע, גשהו צריך להגיע לסניף של משרד הקליטה, לשבת עם יועץ ולראות באמת את מה שמגיע לו וכמה מגיע לו, ואז באמת אפשר לדעת אם זה מאפשר או שצריך לשלב עבודה ולימודים יחד.

<שמעון ברוך: היועץ יוכל להגיד לו כמה מגיע לו כמשפחה, ואם בת הזוג שלו עובדת.

<שמעון ברוך: כל הדברים האלה צריכים להיבדק, אני פחות בקיא בזה ולכן רצוי וכדאי לשבת עם יועץ ולבדוק.

אברהם נגוסה: אני חוזר למשרד העבודה או לשירות התעסוקה, תחליטו מי עונה.

אברהם נגוסה: האם למשל גשהו שמוגדר כעולה חדש יכול לקבל דמי אבטלה אצלכם ולקבל את ההשלמה לעולה חדש בגלל שהוא זכאי, בו זמנית, במשרד הקליטה?

<משה יפרח: אני לא בקיא בתנאים של משרד הקליטה מי זכאי ומי לא, אבל בעקרון הוא יכול לקבל את האבטלה - - -

אברהם נגוסה: מי שפחות מ-15 שנה הוא זכאי באופן אוטומטי.

<משה יפרח: הוא יכול לקבל את האבטלה, כי לכך הוא זכאי מכח החוק, אין לזה שום קשר למשהו אחר.

<משה יפרח: צריכים לקחת בחשבון שתקופת האבטלה היא תקופה קצובה מראש ולכן גם צריך לנסות להתאים מראש את אותן הכשרות לתקופת האבטלה, שלא נגיע למצב שאותו דורש עבודה, אותו אחד שלומד כרגע בקורס, הסתיימו לו ימי האבטלה והוא ממשיך ללמוד והוא יהיה על 1,800 או כמה שזה לא יהיה שבוודאי אי אפשר לחיות עם זה, לכן מראש כדאי לתכנן את תקופת הלימודים לתקופת האבטלה וכך נוכל לסיים את זה בתקופה שאחרי זה הוא יוכל לצאת לעבוד.

<חן עבאדי: אני חייבת לומר משהו, אנחנו גם דיברנו על זה בהפסקה.

<חן עבאדי: אני חושבת שהתכנית וכלי הסיוע למפוטרים תלויה במיפוי שנקבל מהחברה.

<חן עבאדי: כי בסופו של דבר אנחנו כרגע מדברים פה די באוויר על מה כל אחד יכול לקבל.

<חן עבאדי: ברגע שתהיה רשימה מסודרת ואנחנו נוכל לגשת לכל פרסונה ברמה האישית ולדעת איזה מענה נדרש לכל אחד ואחד, אנחנו נהיה יותר חכמים מאשר לבוא ועכשיו לנסות לנחש כמה דמי קיום כל אחד יקבל ולאיזה קורס הוא יוכל להתקבל.

<חן עבאדי: דיברנו פה וגם אמרנו שנקיים ישיבה מסודרת ביחד עם הוועד כדי להבין איזו אוכלוסייה הולכת להיות מפוטרת ואיזה מענה יידרש כדי להשלים להם את כל הדברים בצורה הטובה ביותר.

אברהם נגוסה: ברור שאנחנו מדברים כדי להיות מוכנים, אבל צריך לדעת ולברר מה המקסימום ומה המינימום.

אברהם נגוסה: כי יש לנו דוגמאות, יש משפחה עם שלושה ילדים, יש עם שמונה ילדים, צריך לדעת את הטווח.

<חן עבאדי: זו חליפה שצריכה להיות תפורה לכל אדם, פרסונאלית, כל אחד והזכויות שלו.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה, תסבירו לנו מה אתם עושים כדי למנוע את פיטורי העולים.

אברהם נגוסה: מה שרת הקליטה עושה, מה המנכ"ל עושה מול חברת טבע.

אברהם נגוסה: האם אתם מדברים, האם זה מעניין אתכם.

אברהם נגוסה: תסביר לנו.

<שמעון ברוך: על השאלה הזאת אני לא יודע לענות לך.

<שמעון ברוך: אני מוכן לבדוק אם נעשה ואם הייתה פניה, לא בדקתי את הנושא לפני.

<שמעון ברוך: אני רוצה כן להבהיר בקשר לזכאויות, מי שעשה צבא, תקופת הזכאות שלו היא בניכוי תקופת הצבא.

<שמעון ברוך: אם מישהו עבר את ה-15 שנה לצורך העניין ובתוך זה יש שירות צבאי, מורידים לו את השירות הצבאי כך שהוא יהיה בתקופת הזכאות.

<שמעון ברוך: הדבר הנוסף, אמרתי 15 שנים, אבל היות וגם אנחנו מדברים על עולים אחרים שנמצאים בתוך הסיפור, לעולים האחרים זה עד 10 שנים בארץ.

<שמעון ברוך: סיוע נוסף שאנחנו יכולים ואפשר גם בזה לסייע, יש לנו תכנית של קידום העסקה באמצעות קידום מעסיקים.

<שמעון ברוך: אנחנו לפרק זמן של כחצי שנה נותנים הטבה למעסיק כדי שיעדיף להעסיק עולים על פני מועסקים אחרים וזה השתתפות של כמחצית משכר מינימום חודשי למשך כחצי שנה.

<שניר הלוי סלמן: יש התחייבות?

<שמעון ברוך: כן.

<שמעון ברוך: יש התחייבות.

<שניר הלוי סלמן: שהוא יעסיק אותם למשך חצי שנה?

<שמעון ברוך: כן.

<שמעון ברוך: ההתחייבות שלנו כלפי המעסיק היא בעצם ראשית שהוא משלים, אם אנחנו נותנים מחצית משכר המינימום, שהוא ישלים לפחות לשכר מינימום והדבר הנוסף שימשיך להעסיק תקופה זהה לתקופת הסיוע.

<שמעון ברוך: דהיינו אם נתנו חצי שנה, אז זה יהיה שנה.

<קריאה: זה עדיין לא נותן בטחון.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את משרד הכלכלה.

אברהם נגוסה: אמרת שאתה לא יודע לענות מה שרת הקליטה עושה והמנכ"ל מול הנהלת טבע על מנת למנוע את הפיטורים של העולים החדשים.

אברהם נגוסה: אני מבקש שתעביר את המסר ואנחנו רוצים לקבל את זה בכתב.

אברהם נגוסה: נשמע את משרד הכלכלה.

<תכלת רמות: שלום, אני יועצת מנכ"ל במשרד הכלכלה.

<תכלת רמות: אנחנו גם כהנהלת המשרד נפגשנו גם עם הוועד וגם עם הנהלת טבע.

<תכלת רמות: אנחנו פחות מטפלים באופן ישיר בעובדים המפוטרים, אנחנו כן מסתכלים על התמונה ברמת המקרו.

<תכלת רמות: פעם אחת, אנחנו יכולים לספר שאנחנו יודעים על מקומות עבודה, אנחנו יודעים שהביקוש לעובדים בירושלים א.

<תכלת רמות: הוא גבוה וב.

<תכלת רמות: הוא הולך לגדול.

<תכלת רמות: זה אנחנו יודעים ממענקים שאנחנו נותנים לחברות שבאות ורוצות לפתוח או להרחיב פעילות בירושלים.

<תכלת רמות: אנחנו יודעים לספר שבספירה שלנו יש מעל ל-250 מקומות עבודה שעתידים להיפתח, זאת אומרת זה לא שהם כרגע על השולחן, זה בעצם תקוע בתהליכים, כמו שגם בטבע קורים עכשיו תהליכים, כלומר כרגע עוד אין עכשיו מבקשי עבודה, אבל באמת מבחינה של להסתכל קדימה ולראות לאן אנחנו הולכים, אנחנו יודעים לספר על מקומות עבודה שאמורים להיפתח ממה שאנחנו רואים.

<תכלת רמות: מעבר לזה אנחנו גם נפגשנו, גם משירות התעסוקה וגם ממשרד העבודה לא היו בישיבה שהייתה אצלנו בשבוע שעבר עם הנהלת טבע, כדי לראות אם יש דרך לסנכרן את פעילות הממשלה ולענות על הרבה מהשאלות, לא יודעת להגיד שכולם, לענות עליהן ביחד, אבל אנחנו כן בקשר איתם וגם אנחנו מחכים לראות את המיפוי של העובדים שעתידים להיות מפוטרים.

<תכלת רמות: פחות משנה מה יהיה המספר כי בסוף ברגע שיש גם עובד אחד אנחנו רוצים לדעת, אנחנו רוצים להכיר מה הפרופיל של כל אחד, כי אז באמת מי שיודע לעשות את העבודה ולתת את הקורסים ולתת את הליווי זה באמת במשרדים האלה.

<תכלת רמות: אבל אנחנו גם, ברגע שיהיה, אנחנו נמצאים גם בקשר עם משרד האוצר, גם בקשר עם משרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: למה אתם צריכים לחכות שיהיה?

אברהם נגוסה: האם אתם לא יכולים לבוא ולהגיד 'אנחנו ניתן לכם מענק או עידוד', מה שקודם אמרת.

<תכלת רמות: משרד הכלכלה לא נותן לאדם מענק אלא לחברה.

<תכלת רמות: החברות צריכות לפנות אלינו ואנחנו - - -

אברהם נגוסה: טבע לא פנו אליכם?

<תכלת רמות: טבע פנו ואני סיפרתי, אנחנו יושבים עם טבע ואנחנו - - -

אברהם נגוסה: עוד לא סגרתם.

אברהם נגוסה: אתם במהלך הדיון?

<תכלת רמות: אנחנו כל הזמן בקשר איתם ואנחנו גם בקשר עם חברות אחרות שמגיעות - - -

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע - - -

<תכלת רמות: לי אין בשורה לתת לך שאם טבע יפטרו או לא יפטרו, מצד שני - - -

אברהם נגוסה: מה שאני רוצה לשמוע, האם משרד הכלכלה מתערב, מה שהנהלת טבע כתבה לי במכתב שקיבלנו הבוקר ש-180 יפוטרו ב-2018 והיתר יפוטרו בסוף 2019.

אברהם נגוסה: האם משרד הכלכלה יכול להגיד אל תפטרו את ה-180 ב-2018 ונתערב מבחינה כלכלית.

אברהם נגוסה: האם אתם הולכים לעשות את זה?

<תכלת רמות: מה שאנחנו אומרים זה ככה, אנחנו נמצאים איתם בקשר, במקומות שאנחנו יכולים לסייע להם אנחנו קשובים אליהם.

<תכלת רמות: אני לא יודעת להגיד לך אם לנו יש את הפתרון שהנהלת טבע עוד לא מצאה אותו.

<תכלת רמות: כמו שיודעים כאן חברי הועד, כי פשוט שמעתי את השר אומר גם להם, אנחנו מאוד מעורבים.

<תכלת רמות: גם בכל אופציות הבחינה שטבע בוחנת עדיין את הפעילות שלה בירושלים, ככל שהיא בוחנת, שוב, זה של החברה ולא של משרד הכלכלה.

<תכלת רמות: מנגד, מה שאני באה ומניחה פה על השולחן זה שמשרד הכלכלה כן רואה את מקומות העבודה בירושלים ובסביבה כי עלה כאן גם בית שמש וגם מעלה אדומים וגם האזור של השפלה, של רמלה לוד.

<תכלת רמות: אנחנו יודעים לספר על איזה השקעות אחרות, איזה חברות אחרות באות ופותחות ומרחיבות את הפעילות שלהן ובעצם אנחנו יודעים מזה שיהיה ביקוש לעובדים.

<תכלת רמות: אז אנחנו יודעים לתת את התשובה בדיון הזה שעניינו המפוטרים, לתת את התשובה שאנחנו יודעים שיש גם ביקוש מהצד השני ושאנחנו גם יודעים לשתף פעולה ולראות איך אפשר לעזור למעברים האלה לקרות יותר בקלות.

<תכלת רמות: זה מה שאני אומרת על זה.

אברהם נגוסה: אין לך בשורה לתת לנו למנוע את הפיטורים.

<תכלת רמות: קטונתי.

<תכלת רמות: כולם מעורבים וזה מעל ומעבר, וכרגע אין את הבשורה הזאת, אז בטח שלא באתי לכאן עם בשורה.

<דותן ראדה: כשאתם חותמים עם החברות ואתם מחלקים להם מיליונים, הרי הטעות הגדולה שעשיתם עם טבע, לא את אלא משרדי הממשלה, שהם חילקו להם מיליארדים ולא עשו איתם התניות.

<דותן ראדה: זו הטעות.

<תכלת רמות: שוב, אני לא יכולה לענות כאן בשם משרדים אחרים, אני יכולה לדבר שניתנו התניות, ודברים עדיין בבדיקה, כלומר אין לי כאן שורות תחתונות לתת אבל אני מסכימה איתך שאכן יש כאן משהו שדורש בדיקה.

<תכלת רמות: מרבית הכספים שמדברים עליהם זה כמובן רשות המסים וזה לא העולם שלנו.

<תכלת רמות: אז אלה התשובות.

<תכלת רמות: בתשובה שאני נותנת לכם לא בודקים מה יקרה עם טבע אלא באה ואומרת שיש השקעות גדולות שכבר פורסמו למשל מתחומי הפארמה שזה דומה, זה לא יעזור, זה לא טבע, אבל אלה מפעלים דומים שפותחים בירושלים, אז מבחינת הבשורה לעובדים זה אומר שיהיו כאן מקומות עבודה.

<שניר הלוי סלמן: פרסמו בהתאם על פיזיקאים ועל מהנדסים.

<שניר הלוי סלמן: חשוב לציין שזה מה שפורסם, על רפא"ל אני מדבר וכאלה.

<קריאה: זה גם ב-2022.

<קריאה: לא עכשיו.

<שניר הלוי סלמן: אבל זו הבשורה לעובדי טבע, חשוב שיבינו שרוב העובדים במפעל הם עובדי יצור, לא פיזיקאים ולא מהנדסים.

<שניר הלוי סלמן: 12 שנות לימוד, לא שאני ממעיט בערכו של מישהו פה.

אברהם נגוסה: האם אתם גם משתתפים בהכשרות מקצועיות?

<תכלת רמות: הכשרות מקצועיות זה באמת במשרד העבודה והרווחה, פעם זה באמת היה ביחד והשיח היה יותר פשוט, כשמשרד הכלכלה הכיל גם את התעסוקה, אבל באמת כרגע מפוצל וזה בזרוע שלהם.

<תכלת רמות: בגלל זה חשוב להגיד, והם העלו את זה כמה פעמים, הסיפור של המיפוי ושל הפרופילים, כי ברור שמחפשים מהנדסים, זה לא מדבר אל כולם.

<תכלת רמות: אבל אני כן יודעת מהרשימה של המפעלים שאני ראיתי שבאמת מה שמחפשים זה לא יהיה רק מהנדסים ומפתחים כאלה ואחרים וכן זה יהיה גם עבודת ייצור.

<תכלת רמות: אז אנחנו באמת נמצאים בקשר ומחכים לזה.

<שניר הלוי סלמן: עוד משהו קטן.

<שניר הלוי סלמן: אפשר לעשות את השילוב הזה, אמנם אנחנו עובדי טבע ויש עוד הרבה מפוטרים במשק והכל, אבל איך אפשר להבטיח שיהיה את השילוב הראוי בין המפעלים לעובדים המפוטרים?

<שניר הלוי סלמן: כי אתם אומרים שיש דרישה, אנחנו רוצים לדעת איך אנחנו מתחברים לדרישה הזאת.

<תכלת רמות: בעצם החוליה שמחברת זה באמת שירות התעסוקה, שלשמחתי כבר יש איזה שהוא מבנה כי זה לא מובן מאליו, שזרועות שונות בממשלה יודעות לדבר כך ולהגיד, אני יודעת להגיד להם את רשימת המפעלים שקיבלו מענקים ממני והם יוכלו להכיר אתכם.

<תכלת רמות: זו החוליה שתקשר.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסכם את הדיון אבל אם אתה רוצה להגיב קודם.

<אייהב זמנה: אני שומע בקשב רב על כל מיני אנשים ומוסדות מדינה שמעבירים אחריות מזה לפה מזה לשם ותכניות ותכניות לפה.

<אייהב זמנה: הייתי ממליץ יותר לקחת את העובדים, לדאוג להם על הערבות שלקחו עם הבנק שלא ייכנסו לחובות, לדאוג להם למשכורת של שנה מה שהם קיבלו עד עכשיו, שהמדינה תתערב באופן ברור, לא באופן מגמגם, שהמדינה תיקח אחריות, תיתן את התקציבים לאותם עובדים.

<אייהב זמנה: כשהמדינה זורקת את העובדים לרחוב, המשמעות שלוקחים לחם מהפה של הילדים.

<אייהב זמנה: כולם פה הורים.

אברהם נגוסה: הבעיה פה שזה מפעל פרטי.

אברהם נגוסה: זה לא מפעל ממשלתי.

אברהם נגוסה: לכן זה מה שעכשיו, זה שמשרדי הממשלה מתערבים עד הרמה של ראש הממשלה, שישבו עם מנכ"ל החברה והציעו להם מה שהמדינה יכולה לעשות כדי לעזור להם, אבל החברה היא פרטית.

אברהם נגוסה: היא החליטה לסגור.

<אייהב זמנה: סליחה, כבוד היושב ראש, החברה הפרטית קיבלה מיליארדים מהמדינה על ידי סבסוד כל מיני הטבות כך שזה לא מדויק להגיד שהחברה פרטית.

<אייהב זמנה: המדינה צריכה לקחת אחריות על ה אזרחים שלה, על ה ילדים, אם רוצים להוציא אנשים מהמצוקה, אנשים בגטאות כאלה ואחרים, זו בדיוק הדוגמה לא לשלוח הורים עובדים, עולים, אזרחים, לרחוב.

<אייהב זמנה: בנאדם שמפטרים אותו מהעבודה יש לזה השלכות, יש להם ילדים והמדינה צריכה להיות ערבה לדבר הזה.

<אייהב זמנה: הבנקים לא רואים קיץ או גשם.

<אייהב זמנה: הם לוקחים, אין החזר, ישר שולחים אותו הביתה ועיקולים ובעיות במשפחה וסכסוכים עם האישה.

<אייהב זמנה: אז העברת אחריות ממשרד כזה, משרד כזה, אתם רציניים?

<אייהב זמנה: רוב האנשים שיושבים פה לא מתכוונים עכשיו ללכת ללמוד.

<אייהב זמנה: הם מתכוונים ללכת ולעבוד ולהביא פרנסה.

<אייהב זמנה: הם לא מתעסקים בפוליטיקה, אלא בעבודה קשה.

<אייהב זמנה: הם יודעים רק לקום בבוקר, לעבוד קשה ולחזור הביתה.

<אייהב זמנה: הם לא מחפשים עכשיו כל מיני קורסים כאלה ואחרים וסיסמאות סרק.

<אייהב זמנה: הם מחפשים פתרון.

אברהם נגוסה: תודה.

<ששון שדה: מה שאני רוצה להגיד, אני בסך הכל די מתחבר לדבריו של ידידי כאן.

<ששון שדה: בסוף אני רואה פה אנשים באמת טובים מולי, שיש להם הרבה רצון לסייע אבל אין שום דבר שמחבר בין כל המשרדים או אני אגיד קצת יותר גס, אני לא רואה תכנית מיוחדת למשבר שאנחנו נמצאים פה בטבע והייתי מצפה לא מהחבר'ה כאן, זה באמת בדרגים יותר ברמה של מנכ"לים ואפילו שרים, להקים ועדה משותפת ולדון פרטנית בעניינה של טבע כי אנחנו שומעים מה שיש במשק היום, מה שמקובל.

<ששון שדה: הייתי רוצה, גם אם זו טיפה חוצפה, לבוא ולהגיד 'חבר'ה בואו נקים ועדה מיוחדת לדברים של טבע ונדאג בדיוק לדברים שידידי כאן אמר, שתהיה להם פרנסה מהיום הראשון'.

<ששון שדה: ותסלח לי, אני יודע שהצגת את הדברים כמו שהם, שיקפת אותם, אבל מה הם יעשו ב-1,300 שקל?

<ששון שדה: ואם הם צריכים הכשרה קצת יותר ארוכה, לדאוג להם באמת שתהיה להם פרנסה קצת אחרי ופרנסה ראויה, כאן אם אנחנו נצליח להביא את הועדה הזאת שישתתפו בה גם הביטוח הלאומי, גם לשכת העבודה, גם משרד העבודה ובוודאי משרד הכלכלה, אם נצליח להקים ועדה כזאת שתבוא ותבנה תכנית ייעודית לאותם אנשים שאנחנו רואים, ממש פשוטי העם, אנשים הכי פשוטים שיש, זו תהיה הצלחה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני צריך לסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם אני מודה לכל המשתתפים כולם, לנציגי העובדים, ההסתדרות הלאומית ונציגי משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: אנחנו באמת כואבים את הכאבים שלכם ואני מקווה שלא נגיע לפיטורים.

אברהם נגוסה: אני מסכם: ועדת העלייה והקליטה קוראת 1.

אברהם נגוסה: להנהלת מפעל טבע לא לפטר את עובדים ולא לסגור את המפעלים, במיוחד בירושלים.

אברהם נגוסה: אנחנו קוראים להנהלה לשקול מחדש את החלטתם.

אברהם נגוסה: זה לא אנושי לשלוח את העובדים עם משפחות עם חובות ועם משכנתא, לשלוח אותם הביתה.

אברהם נגוסה: זו משימה לאומית לקלוט את העולים החדשים במדינת ישראל ולכן אנחנו קוראים להנהלת טבע לקחת חלק במשימה הלאומית של קליטת העלייה.

אברהם נגוסה: 2.

אברהם נגוסה: ועדת העלייה והקליטה קוראת למשרדי הממשלה ובראש ובראשונה למשרד האוצר, משרד הכלכלה, משרד העבודה והרווחה ומשרד הקליטה להקים ועדה מקצועית ברמה בין משרדית, ברמת מנכ"לים, כדי לנהל משא ומתן עם הנהלת טבע למנוע את הסגירה ופיטורי העובדים.

אברהם נגוסה: אלה ההחלטות שקיבלנו בעקבות הדיון ששמענו מועד העובדים ומהעובדים וגם ממשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשלח מכתב ונעביר את ההחלטות הללו לשרים הנוגעים בדבר.

אברהם נגוסה: תודה רבה לכל המשתתפים, הישיבה נעולה.