הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 118, 2017-06-05 12:15

רחל עזריה: צהריים טובים.

רחל עזריה: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה מספר 6 בנושא הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי) PTP, הלוואות חברתיות, הלוואות והשקעות המונים.

רחל עזריה: אנחנו נמשיך בהקראה היום.

רחל עזריה: אני מבקשת, יש כמה דברים שנשארו לנו מהישיבה הקודמת.

רחל עזריה: בישיבה הקודמת אנחנו שלחנו לכל המוזמנים את ה-MOU, את מזכר ההבנות שבין המפקחת על הבנקים לבין הממונה על שוק ההון לשם הכנה לישיבה זו.

רחל עזריה: אנחנו לא קיבלנו תגובות, אז אני מבינה שאפשר להתקדם.

רחל עזריה: תודה על זה שהעברתם את המזכר ותודה למנהלת הוועדה שהעבירה לכלל המשתתפים.

רחל עזריה: היה לנו קצת שיח וסיג עם הרשות לניירות ערך - - -

עיסאווי פריג': יש - - - הערות לגבי המזכר.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: אם יש הערות אז זה הזמן.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

עיסאווי פריג': ראשית כל, אני שמח שהצדדים הגיע להסכמות וזה מה שצריך להיות, אבל מצד שני, בכדי שנמלא את תפקידנו כמחוקקים ושיהיה לנו מעקב, אני רוצה לתחום לוח זמנים בתוך המזכר – לראות איך הדברים מתקדמים, איך הדברים מתבצעים, האם זה הולך בכיוון שהצדדים התכוונו לזה, ואין התייחסות לסוגיה הזו במזכר לגבי לוח הזמנים.

עיסאווי פריג': כי אנחנו מעלים מזכר ורוצים לוודא שהדברים אכן מתבצעים הלכה למעשה ומשיגים את מטרותיהם.

עיסאווי פריג': לשם כך אשמח לשמוע התייחסות לגבי לו"ז המעקב של הוועדה אחרי המזכר.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: אז התייחסות?

<סימה שפיצר: סימה שפיצר, הפיקוח על הבנקים.

<סימה שפיצר: לגבי לוח הזמנים, אנחנו הסכמנו שתהיה בתוך הצעת החוק עצמה להתייחסות שבתוך חצי שנה נחזור, לוועדת הכספים נדמה לי נקבע, לתת דיווח על ההתקדמות.

<סימה שפיצר: מבחינת היישום עצמו אנחנו מתכוונים להוציא את - - -

רחל עזריה: לא שומעים אותך.

רחל עזריה: כן.

<סימה שפיצר: אז אני אחזור שוב: אנחנו מוכנים שבתוך חצי שנה ייקבע.

<סימה שפיצר: אנחנו נחזור לוועדת הכספים עם דיווח בהתקדמות.

<סימה שפיצר: אין לנו שום התנגדות.

<סימה שפיצר: נדמה לי - - -

יגאל גואטה: אבל למה לוועדת הכספים, גברתי היושבת ראש?

<קריאה: כי זאת הייתה הבקשה.

רחל עזריה: ככה זה.

חיים ילין: - - - לוועדה.

רחל עזריה: בוועדה הזו אין מעקב.

עיסאווי פריג': כי הוועדה מוגבלת.

יגאל גואטה: גם החברים שנמצאים פה ירצו לראות איך הדברים שהם ביקשו אכן מיושמים הלכה למעשה.

חיים ילין: אבל זו הוועדה.

<קריאה: זאת הוועדה שאחראית על - - -

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: זאת הוועדה.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: אין מעקב.

יגאל גואטה: אבל בחצי השנה הקרובה היא תישאר, נכון?

עיסאווי פריג': היא לא ועדה סטטוטורית.

יגאל גואטה: לא משנה, אבל - - -

רחל עזריה: אין מעקב בוועדת הרפורמות.

חיים ילין: - - -

יגאל גואטה: אולי יעשו משהו משותף בכל זאת?

רחל עזריה: אפשר לעשות משהו משותף?

יגאל גואטה: כן.

יגאל גואטה: כי החברים פה לא - - -

<ורד קירי זילברמן: אני יכולה לבדוק את זה.

רחל עזריה: אז בואו נבדוק.

<ורד קירי זילברמן: - - -

יגאל גואטה: החברים - - -

רחל עזריה: האמת היא שזו הערה נכונה של חבר הכנסת.

רחל עזריה: אני חושבת שהעניין הזה שבאמת - - -

<אריאלה מלכה: יכול להיות ששווה להם לשקול את זה.

רחל עזריה: כן.

<ורד קירי זילברמן: זה לא עניין של לשקול, זה עניין של - - -

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: האם אפשר?

עיסאווי פריג': היא לא ועדה סטטוטורית.

עיסאווי פריג': אנחנו לא - - -

יגאל גואטה: לא קשור - - -

רחל עזריה: לא, אבל משותפת אפשר.

יגאל גואטה: היא לא ועדה משותפת.

רחל עזריה: כן.

<ורד קירי זילברמן: אפשר.

<ורד קירי זילברמן: כי ועדת הכספים היא הוועדה שמצוינת כיום בחוק.

רחל עזריה: נכון.

<ורד קירי זילברמן: שהיא הוועדה שאמונה על יישום החוק.

<ורד קירי זילברמן: ככל שרוצים ועדה משותפת - - -

יגאל גואטה: אפשר לצורך הדיווח - - - לצרף את ועדת הרפורמות?

רחל עזריה: לא, אבל אפשר.

רחל עזריה: אם זה עוד חצי שנה - - -

עיסאווי פריג': לא צריך לסבך עניינים, חברים.

רחל עזריה: אבל יש פה נקודה חשובה.

<אריאלה מלכה: - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: אני חושבת שיש פה נקודה חשובה.

רחל עזריה: כי יש פה חברי כנסת שעבדו על החוק, עובדים על החוק, אחר כך זה מגיע לחברי הכנסת שלא מכירים.

עיסאווי פריג': אבל ועדת הרפורמות קיימת בקדנציה הזו.

עיסאווי פריג': בקדנציה הבאה לא תהיה.

<אריאלה מלכה: אבל אמרנו - - -

יגאל גואטה: אבל לפחות לדיווח הבא בחצי השנה הקרובה.

<ורד קירי זילברמן: - - -

רחל עזריה: אבל לא משנה.

רחל עזריה: אז משותפת, כל עוד היא קיימת.

<ורד קירי זילברמן: בסדר, אבל זה לא משהו סטטוטורי.

<ורד קירי זילברמן: זו העמדה של - - -.

<ורד קירי זילברמן: זה גם לא כתוב ב-MOU.

<ורד קירי זילברמן: לא ראיתי איזושהי התחייבות ב-MOU לדיווח לוועדה.

<ורד קירי זילברמן: אני אומרת: זה כרגע לא סטטוטורי.

<ורד קירי זילברמן: זו איזושהי התחייבות באמת של שני הצדדים לדווח.

<ורד קירי זילברמן: זה אפילו לא כתוב ב-MOU שהם מתחייבים להגיע לכנסת לדווח.

עיסאווי פריג': אני רוצה שיהיה כתוב.

<ורד קירי זילברמן: - - -

רחל עזריה: אז שיהיה כתוב.

רחל עזריה: אז אנחנו מבקשים.

<ברוך לוברט: אנחנו יכולים להוסיף את זה.

רחל עזריה: אז בואו נוסיף את זה.

רחל עזריה: בסדר גמור, מצוין.

רחל עזריה: יופי, תודה רבה על ההערה.

רחל עזריה: הערה מאוד חשובה.

עיסאווי פריג': זה הכול.

עיסאווי פריג': מאה אחוז.

עיסאווי פריג': אנחנו רוצים שזה - - - כולנו.

רחל עזריה: מצוין.

רחל עזריה: מצוין.

רחל עזריה: כן, אוקיי.

<סימה שפיצר: לוועדת הרפורמות - - -?

רחל עזריה: נעשה ועדה משותפת פשוט, ואז כל עוד ועדת הרפורמות - - -

עיסאווי פריג': תראי, מזכר ההבנות, מתי נכנס לתוקף?

<סימה שפיצר: מיידית - - -

עיסאווי פריג': יפה.

עיסאווי פריג': עד שהחוק ייכנס לתוקף בעוד - - -

רחל עזריה: חצי שנה.

עיסאווי פריג': חצי שנה.

רחל עזריה: זה הסיכום.

עיסאווי פריג': תהיה לנו אינדיקציה מה הולך להיות.

עיסאווי פריג': ועד כניסת החוק כבר מזכר ההבנות יביא לנו - - -

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: זהו בואו נמשיך.

רחל עזריה: תודה רבה על ההערה החשובה.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: כן, הגברת סימה שפיצר.

<סימה שפיצר: אוקיי.

<סימה שפיצר: אז זה לעניין של הדיווח על - - -.

<סימה שפיצר: לדעתי - - - אנחנו מיד - - -.

<סימה שפיצר: ברגע שהוא ייחתם, אנחנו מיד נפעיל את הסמכויות שלנו ונוציא את ההנחיות - - - במקביל.

עיסאווי פריג': גברתי היושבת ראש, אז סוכם, מהרגע שייחתם, חצי שנה אנחנו נקבל דיווח.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: יש את נושא הפינטק, שאני פניתי לכמה חברות שיתייחסו לנושא.

רחל עזריה: אז בשבוע הבא יהיה לנו.

רחל עזריה: לא הגיעו בסוף.

רחל עזריה: אז בשבוע הבא אנחנו נטפל בעניין הפינטק, לוודא שזה נכנס ב-MOU, שבאמת אנחנו דואגים גם לחברות האלה.

רחל עזריה: בסדר?

<סימה שפיצר: רק לא ברור כל כך מה ההגדרה של פינטק.

רחל עזריה: ולכן אמרתי שאנחנו נעשה את זה בשבוע הבא.

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: זו איזושהי נקודה שעוד צריך לסגור, שככה מסתובבת בוועדה.

רחל עזריה: אנחנו נעשה את זה בשבוע הבא.

<סימה שפיצר: המטרה שלנו הייתה להגיע היום לדיון כדי שנוכל להחתים את המפקחת הממונה.

<סימה שפיצר: אם לא, נצטרך להמתין עוד עד שנשמע את ההערות של הצדדים ועד - - -

רחל עזריה: לא - - -

חיים ילין: אני - - - לפני.

חיים ילין: מהישיבה הראשונה אני העליתי את זה וקבענו שזה ייכנס ב-MOU.

<סימה שפיצר: אני מבינה - - -

רחל עזריה: כן, אבל ההגדרה של מי הן החברות, זה משהו - - -

<קריאה: ואיך הן - - - גם.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: לא.

<סימה שפיצר: הרי מישהו צריך להיות הרגולטור שלהן כדי שנוכל לקיים.

<סימה שפיצר: אם רשות שוק ההון, הביטוח והחיסכון לא תהיה הרגולטור שלהן, אז מה בדיוק אנחנו נסכים בינינו?

<קריאה: - - -

רחל עזריה: אז אנחנו נחכה עוד שבוע, לא יקרה כלום.

<סימה שפיצר: ולא נתקדם בכלל?

רחל עזריה: נחכה עוד שבוע.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: ואנחנו נעבוד בשבוע הזה כדי לפתור את העניין הזה.

רחל עזריה: זה מקובל עליכם?

<יואב גפני: כן.

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: שבוע נחכה, נסיים את העניין הזה ונוודא שאנחנו סוגרים את זה כמו שצריך.

עיסאווי פריג': יושבת הראש, יש לי הערה בסוגיה הזו.

רחל עזריה: כן, בבקשה, חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

עיסאווי פריג': אני חושב שמזכר ההבנות הופך להיות מאוד-מאוד חשוב שייחתם בהקדם האפשרי בכדי שיהווה לנו מתווה דרך להמשך יישום החוק.

עיסאווי פריג': אם אנחנו נמשיך להתמהמה עם חתימת מזכר ההבנות, אנחנו נגיע למצב שתקלות - - -

חיים ילין: בוא נלך אחרת.

עיסאווי פריג': כן.

חיים ילין: הם לא יביאו את זה?

חיים ילין: אנחנו ניקח את ה-MOU כמו שהוא ונדחוף אותו לתוך החוק - - -

רחל עזריה: - - -

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: חבר הכנסת חיים ילין, אנחנו כבר עברנו - - -

חיים ילין: - - -

עיסאווי פריג': - - - את זה.

עיסאווי פריג': אני אומר לטובת החקיקה הזו, חברים.

עיסאווי פריג': מר ברוך לוברט, תקשיב טוב.

עיסאווי פריג': אנחנו רוצים משהו מקדמי שייתן לנו אינדיקציה על התפתחות.

עיסאווי פריג': אם יש ליקויים נוכל לדחוק אותן ברגע האחרון.

עיסאווי פריג': אז ברגע שאתה מאשר את המזכר, עכשיו תהיה לך כרית ביטחון של זמן לראות איך הדברים ירוצו.

עיסאווי פריג': אז בגלל זה חשוב לחתום על זה - - -

<ברוך לוברט: אנחנו הצענו לחתום.

<ברוך לוברט: אנחנו מוכנים לחתום.

<ברוך לוברט: אנחנו מוכנים.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אז אנחנו ביקשנו עוד שבוע.

רחל עזריה: אמרנו שבוע בשביל הפינטק.

<ברוך לוברט: - - -

רחל עזריה: עכשיו.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אבל אני רק רוצה לומר: אחד הדברים היפים שקרו שהצלחנו להגיע להסכמות, ובאמת בוועדה הזו הצלחנו לדחוף גורמים שונים ויש לנו גם התקדמות עם פרופסור שמואל האוזר.

עיסאווי פריג': אז תלכו על מה - - - על המזכר?

רחל עזריה: יש לנו פה, באמת, הרבה-הרבה אנשים עבדו פה מאוד קשה כדי להגיע להסכמות.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: חבר הכנסת חיים ילין ביקש שנכניס את הנושא של פינטק.

רחל עזריה: זה נושא שאנחנו עוד לא דייקנו אותו.

רחל עזריה: נעשה את זה בשבוע הקרוב ובשבוע הבא נצא לדרך, בעזרת השם.

רחל עזריה: כן, עוד משהו לגבי ה-MOU?

רחל עזריה: זהו?

רחל עזריה: אנחנו ממשיכים הלאה.

רחל עזריה: מצוין.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: ביקשתי מהרשות לניירות ערך לעשות עוד איזושהי בדיקה: גם לגבי האגרה, גם קיימנו איזשהו דיון על לשקול לקבוע סכום הלוואה שתחתיו לא יידרש פיקוח של הרשות לניירות ערך והיה לנו איזשהו סיג ושיח.

רחל עזריה: פרופסור שמואל האוזר, האם תרצה לפרט?

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: תודה רבה.

<שמואל האוזר: אנחנו עקביים עם העמדה שלנו שצריכה להיות הפרדה בין פיקוח על יחידים לבין פיקוח על תאגידים.

<שמואל האוזר: בהתחשב במה שנאמר פה, שזה חלק שמדובר בעיקר בהלוואות לגופים קטנים – לא חשוב אם תאגידים או לא.

<שמואל האוזר: לגופים קטנים ומשפחתיים – אז אנחנו חושבים שזה שאפשר לחיות עם ההחלטה שאומרת שמגבילים עד חצי מיליון שקל.

<שמואל האוזר: שעד חצי מיליון שקל לשנה ולא יותר ממיליון שקל בסך הכול בכל נקודת זמן, מבחינתנו זה יהיה פטור.

<שמואל האוזר: זה יהיה פטור מהרגולציה שלנו, אבל ברגע שזה עובר את המיליון שקל, זה מגיע לעולם הפיקוח שלנו.

<שמואל האוזר: אני מוכרח לומר שצריך לזכור: גם כשזה עובר ממיליון שקל לשישה מיליון שקל, זה אותם תנאים שיהיו, רק שזה בעולם שלנו, ואז אני חושב שאנחנו עקביים.

<שמואל האוזר: אבל עם ההכרה בזה שגם כשיש לנו גופים קטנים, הם לא בתוך העולם התאגידי שאנחנו מדברים עליהם.

<שמואל האוזר: הדבר השני הוא שאנחנו כן חושבים, כיוון שזה לא הגיע עדיין לדיון, אז אנחנו לא ציינו את זה עד עכשיו, אבל אנחנו מזמן חושבים שצריך להתחשב בעובדה גם לעניין האגרות.

<שמואל האוזר: ניקח בחשבון שמדובר בהלוואות, אז זה יכול להשית עלויות גבוהות מדי, ולכן אנחנו נוותר על האגרות, העמלות.

רחל עזריה: יפה.

<שמואל האוזר: אנחנו לא מדברים על הפלטפורמה עצמה.

<שמואל האוזר: לפלטפורמה עצמה תהיה איזושהי אגרה מסוימת, אבל שוב: תהיה - - -

רחל עזריה: אז בעצם הביטול של האגרות הוא על המשקיעים.

רחל עזריה: כן?

<שמואל האוזר: הביטול של האגרות, חוץ מ-50 אלף שקל שאנחנו כן נשית.

רחל עזריה: ה-50 אלף שקל כן על פלטפורמה ל-?

<שמואל האוזר: על הפלטפורמה, אבל לא יהיו ה-2% שדיברנו.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: 50 אלף שקל לפלטפורמה.

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: לפלטפורמה.

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: לשנה.

רחל עזריה: לשנה.

<אריאלה מלכה: ה-2% יורדים?

רחל עזריה: ה-2% יורדים.

<שמואל האוזר: עכשיו, אני ארצה גם להגיד שלעניין האגרות אני מציע, מה שאנחנו מציעים, שהאגרות תיקבענה בשלב הזה אפס, אלא אם כן שר האוצר יחליט אחרת.

<שרה קנדלר: אבל ממילא - - -

<שמואל האוזר: ממילא זה צריך לעבור את הוועדה, את הוועדות של הכנסת, כך שזה לא משנה לעניין עצמו.

<שמואל האוזר: ואני רוצה גם להגיד: אנחנו צריכים להיות זהירים משום שמדובר, צריך להבין את זה: גם כשאנשים יעשו את הכול ביושר יכולים להיות פה כישלונות, ובוודאי אם יהיו אנשים שהם לא יעשו את הדברים בצורה ישרה, ולכן אנחנו צריכים להיות מאוד זהירים מהפתיחה של אשראי, אבל כל הרעיון של פתיחת השווקים האלה בעצם נפתח מהרגע שאנחנו פטרנו מתשקיף לפני שנתיים.

<שמואל האוזר: זה בעצם הבסיס לחקיקה הזאת וגם למה שאנחנו נעשה בתקנות שלנו.

<שמואל האוזר: תודה רבה.

רחל עזריה: אני רק רוצה לחדד: אנחנו בעצם מדברים על מיליון שקל בכל שלב, נכון?

<שמואל האוזר: במצטבר, הכוונה.

רחל עזריה: במצטבר.

<שמואל האוזר: כן.

רחל עזריה: אבל לא לפי חלוקה, אלא פשוט מיליון שקל שבמצטבר מותר להיות - - -

<שמואל האוזר: בכל נקודת זמן - - -

רחל עזריה: בכל נקודת זמן.

<קריאה: - - -

רועי פולקמן: במצטבר.

רחל עזריה: במצטבר.

רועי פולקמן: בסך הכול - - - בנתון: יכול להיות על פני שלוש שנים או שנתיים - - - הלוואות.

חיים ילין: שילמת - - -

<קריאה: למה?

<קריאה: לשנה - - -

רועי פולקמן: לא לשנה, לא לשנה, לא לשנה.

רועי פולקמן: זה בכלל, לנצח.

עיסאווי פריג': לנצח.

<קריאות: - - -

רחל עזריה: אנחנו נשמע מפי פרופסור שמואל האוזר שבמקרה זה הוא יהיה הגבורה.

רחל עזריה: בבקשה.

<שמואל האוזר: בכל נקודת זמן לא יותר ממיליון - - -

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: זהו.

רחל עזריה: זה מה שצריך להיכנס לחוק.

רחל עזריה: מצוין.

<קריאה: במצטבר?

עיסאווי פריג': "נקודת זמן".

עיסאווי פריג': מה זו "נקודת זמן"?

<שמואל האוזר: - - -

רחל עזריה: ואם זה יותר ממיליון שקל, זה הופך להיות הרגולציה של הרשות לניירות ערך.

<שמואל האוזר: כן.

<שמואל האוזר: כן.

<קריאה: - - -

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: מיליון שקל בכל רגע נתון.

יגאל גואטה: לא.

יגאל גואטה: לא.

עיסאווי פריג': כן.

יגאל גואטה: - - -

עיסאווי פריג': - - - מיליון שקל בשנה.

רחל עזריה: אז אני אסביר: אתה יכול לקחת מיליון שקל, להחזיר - - -

עיסאווי פריג': - - - הוא לא אמר - - -?

עיסאווי פריג': לא אמרת חצי מיליון שקל לשנה?

עיסאווי פריג': מיליון שקל בכללי.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: מיליון שקל בכל רגע נתון זה אומר שאפשר לקחת הלוואה.

רחל עזריה: אם מחזירים חלק מהסכום, אז אפשר שוב לקחת עד לגובה של מיליון שקל.

רחל עזריה: אפשר להיות, בהלוואת PTP, בכל רגע נתון בהלוואה עד גובה של מיליון שקל, בכל רגע נתון.

רחל עזריה: ואם זה המצב, אז לא יידרש פיקוח של הרשות לניירות ערך.

רחל עזריה: ברגע שעוברים את מיליון השקל ומישהו לוקח יותר ממיליון שקל באותו הרגע, אז נכנסים תחת הפיקוח של הרשות לניירות ערך.

רחל עזריה: כך, לצורך העניין: אפשר לקחת מיליון שקל, להחזיר 300 אלף שקל, ולקחת שוב 300 אלף שקל בשנה אחר כך.

רחל עזריה: זה בעצם המהלך.

יגאל גואטה: למה בשנה אחר כך?

רחל עזריה: אחרי שהוא החזיר 300 אלף שקל.

רחל עזריה: לא משנה.

רחל עזריה: גם הוא החזיר אחרי יומיים.

יגאל גואטה: - - - לשנה.

רועי פולקמן: באותו זמן - - -

רחל עזריה: לא, לא, לא.

יגאל גואטה: זה לא קשור לשנה.

רחל עזריה: לא, לא קשור לשנים.

רחל עזריה: כל רגע נתון – מיליון שקל.

יגאל גואטה: הוא תמיד יכול להיות באובליגו של מיליון שקל.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: יפה.

רחל עזריה: כל רגע נתון – מיליון שקל.

עיסאווי פריג': אבל החלק השני של יותר ממיליון שקל, מה אמרת?

עיסאווי פריג': זה - - -

רחל עזריה: אז זה נכנס לפיקוח של הרשות לניירות ערך.

<קריאה: - - -

עיסאווי פריג': אני מסתייג מזה.

רחל עזריה: אנחנו רוצים לכבד את עמיתנו לוועדה, חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

רחל עזריה: בבקשה.

עיסאווי פריג': תראי, יש לי הסתייגות מהמדרג של הסכומים ויש לי שאלה גם לפרופסור שמואל האוזר לגבי תוכן הדברים שהעלה.

עיסאווי פריג': ראשית כל, אני שוב חוזר מה תכלית החוק: הלוואות להמונים.

עיסאווי פריג': ברגע שאני פורט מעבר למיליון שקל, אפילו שזה יהיה תחת הפיקוח של הרשות לניירות ערך, אני כבר פורץ את כל התכלית של החוק.

עיסאווי פריג': צריך שתהיה תקרת הלוואות.

עיסאווי פריג': אתה רוצה הלוואות מעבר?

עיסאווי פריג': לך למקורות אחרים.

עיסאווי פריג': אנחנו מדברים על חקיקה, הלוואות להמונים, שצריכה להיות גם תקרה של מתן הלוואה.

עיסאווי פריג': ברגע שאני יאפשר חריגה מעבר למיליון שקל אפילו עם פיקוח אחר, אז אני כבר פותח את זה לכיוונים אחרים.

עיסאווי פריג': זה אחד.

עיסאווי פריג': זו דעתי וזו עמדתי.

עיסאווי פריג': ולמרות שגם מיליון השקל בעיניי - - -

יגאל גואטה: - - - זה מה שאתה מציע?

עיסאווי פריג': אם החלטנו על מיליון שקל, אין יותר ממיליון שקל: לא העברת פיקוח - - -

יגאל גואטה: אז בכלל לא תיכנס בחוק הזה הרשות לניירות ערך.

עיסאווי פריג': לא, זהו.

יגאל גואטה: זה מה שהוא - - -

עיסאווי פריג': זה לא הקטע - - -

רחל עזריה: מה?

רחל עזריה: אבל אנחנו לא - - -

עיסאווי פריג': זו דעתי.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: אוקיי, בסדר, אוקיי, יפה.

רחל עזריה: כן.

עיסאווי פריג': ואני אומר את דעתי ברגע שאני - - -

רחל עזריה: אבל דעתך חשובה לנו.

רחל עזריה: אתה אומר – מה?

רחל עזריה: להגביל בחוק כמה אפשר?

רחל עזריה: זו ההצעה שלך?

עיסאווי פריג': אני בדעה שתכלית החוק, לפתוח את החוק, חוק הלוואות להמונים, לעסקים זעירים וליחידים.

עיסאווי פריג': ברגע שאני נותן את הפתח הזה – מתן הלוואות מעבר למיליון שקל ואז הרשות לניירות ערך תיכנס בכובע הפיקוח, אז אני פותח את זה.

רחל עזריה: אבל ככה אתה - - -

עיסאווי פריג': אז - - - הצעת חוק אחרת לסכומים יותר - - -

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: בסדר, אבל אני אומרת משהו אחר.

רחל עזריה: דעתך חשובה.

רחל עזריה: בעצם, ככה, אנחנו לא אוסרים, אבל אנחנו מעצבים התנהגות.

עיסאווי פריג': אין בעיה.

עיסאווי פריג': אין בעיה.

עיסאווי פריג': זו סוגיה שאני מבקש לדון בה.

עיסאווי פריג': הסוגיה השנייה שמדאיגה אותי, ולקחתי את זה מתוכן הדברים ששמעתי: הפחדים שפרופסור שמואל האוזר אמר שהוא פוחד מכישלונות במתן האשראי.

עיסאווי פריג': הוא לא אומר את זה סתם.

עיסאווי פריג': אני רציתי לשאול אותך: מאז הישיבה הקודמת שאמרת לנו פיקוח לייט, אני הלכתי, שברתי את הראש – למה הוא מתכוון?

עיסאווי פריג': הרי איש כמוך "שזורק" משפט כזה, הוא לא "זורק" את זה בעלמא, אלא חייב להיות פה בסיס.

עיסאווי פריג': משהו.

עיסאווי פריג': והפיקוח לייט הזה, ועכשיו אתה הוספת את עניין הכישלונות שאתה פוחד לגביהם.

עיסאווי פריג': האם יש לך בסיס לדברים שאתה אומר כאן?

עיסאווי פריג': זה מאוד חשוב לי.

עיסאווי פריג': האם יש לך בסיס?

עיסאווי פריג': יש לך ניסיונות ממקומות אחרים בעולם?

עיסאווי פריג': יש לך בסיס שאנחנו צריכים לדעת?

<שמואל האוזר: אני חוזר למה שאמרתי.

<שמואל האוזר: אני אדבר על פיקוח לייט ואני אדבר על הניסיון בעולם.

<שמואל האוזר: לעניין פיקוח לייט: בפיקוח לייט, כשמגיע תאגיד, אנחנו פוטרים אותו מתשקיף א'.

<שמואל האוזר: כבר עשינו כמעט את כל הדרך.

<שמואל האוזר: כל מה שנאמר שאנחנו קובעים לו עוד תנאים.

<שמואל האוזר: התנאים שאנחנו קובעים הם תנאים די מינימליסטים.

<שמואל האוזר: הם לא חלים על התאגידים עצמם.

<שמואל האוזר: שם הם לא מפוקחים לחלוטין.

<שמואל האוזר: אנחנו מפקחים רק על הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: זה לא משנה אם זה אנחנו או רשות שוק ההון, הביטוח והחיסכון.

<שמואל האוזר: לא משנה באיזה סכום – אנחנו מפקחים רק על הפלטפורמה.

<שמואל האוזר: התאגידים עצמם לא מפוקחים.

<שמואל האוזר: הפיקוח על הפלטפורמה הוא פיקוח בתנאים שאנחנו נקבע, בתנאים הרבה יותר פשוטים והרבה יותר מקלים מעולם אחר לחלוטין מהתאגידים שאנחנו מכירים.

<שמואל האוזר: מדוע?

<שמואל האוזר: כי אנחנו רוצים לתת לאותם אנשים לפעול במינימום עלויות, שיוכלו לתת את ההלוואות האלה ואחרים לקחת את ההלוואות האלה.

<שמואל האוזר: זה הרעיון שעומד.

<שמואל האוזר: זה לגבי האם פיקוח לייט.

<שמואל האוזר: לעניין הכישלונות צריך להבין שכל רגע שאתה מפחית את הפיקוח, שיעור הכישלונות ושיעור ההונאות יותר גבוה.

<שמואל האוזר: שיעור הכישלונות – גם אם אתה אדם ישר ויש לו איזה רעיון ורוצה ללוות כסף מהציבור והרעיון שלו נכשל, אז הוא נכשל.

<שמואל האוזר: ויש יותר סיכוי כשאתה לא צריך להביא את כל מה שנגזר מכוח חוק ניירות ערך על תאגיד רגיל.

<שמואל האוזר: הוא יכול לעשות את זה.

<שמואל האוזר: הוא פונה לאנשים, הוא יכול לעשות את זה.

עיסאווי פריג': יש לך דוגמאות מהעולם שזה - - -?

<שמואל האוזר: בעולם ישנם – אנחנו יודעים.

<שמואל האוזר: אנחנו מכירים את המקרה בסין, שם הייתה איזו מערכת של PTP של איזה תשעה מיליארד דולר, שהם פשטו רגל וברחו עם הכסף ואני לא יודע מה קרה שם.

<שמואל האוזר: ואנחנו יודעים גם מכמה מחקרים שקראנו, ששיעור הכישלונות הוא פי שלושה משיעור הכישלונות הרגיל שלוקחים.

רחל עזריה: חבר הכנסת רועי פולקמן ואחר כך חבר הכנסת חיים ילין.

רחל עזריה: בבקשה.

רועי פולקמן: תודה.

רועי פולקמן: גברתי יושבת הראש, אני רוצה לחדד משהו בוויכוח שחבר הכנסת עיסאווי פריג' העלה.

רועי פולקמן: באופן עקבי בדיונים על נושא האשראי החוץ הבנקאי והבנקים, העמדה של חבר הכנסת עיסאווי פריג' עקבית: לוקחים יותר מדי אשראי ואני מודאג מזה.

רועי פולקמן: זו עמדה עקבית.

רועי פולקמן: אני צודק?

עיסאווי פריג': זו דעתי.

רועי פולקמן: בסדר.

רועי פולקמן: בסדר.

עיסאווי פריג': אני פוחד מהמפץ.

רועי פולקמן: ולכן אני רוצה להפריד בין הדיון, שנאמר כאן על מי מפקח.

רועי פולקמן: שבסוף כל הדיון הזה על PTP, הבעיה שלנו, קודם כל, שזה סכומים מצחיקים היום.

רועי פולקמן: ההיקף של השוק הזה ממתן האשראי הוא מגוחך.

רחל עזריה: לכן, אנחנו עושים את ההסדרה.

רועי פולקמן: יפה.

רועי פולקמן: עכשיו, אם אנחנו רוצים שייווצרו אלטרנטיבות, גם לפרטים וגם לעסקים, אז בוודאי ששלייקס מוחלטים אין בזה היגיון, כי אנחנו רוצים שיהיה אחוז.

רועי פולקמן: והדיון האידיאולוגי וגם המקצועי הוא האם זה יסיט את המקורות?

רועי פולקמן: זאת אומרת, תהיה בערך את אותה עוגת אשראי שתגיע לאיזו רוויה, פשוט זה יוסט – פחות מהבנקים, יותר מ-PTP, קצת חוץ בנקאי אחר.

רועי פולקמן: יהיה איזה תמהיל אחר של נותני אשראי, שאני חושב שלשם אנחנו רוצים להגיע לבין הדיון שאתה מוטרד ממנו ואני מסכים שצריך לפקח עליו, ויש פה הרבה גורמים סביב השולחן ששותפים לצורך הזה לפקח, שלא תתפתח בועת חובות לא הגיונית.

רועי פולקמן: אבל המטרה של כל המהלכים שאנחנו עושים בעולם האשראי והבנקאות בעת האחרונה היא לשנות את התמהיל כדי לייצר שוק תחרותי.

רועי פולקמן: זה האירוע פה – להכניס שחקנים חדשים.

רועי פולקמן: ולכן אם נחסום בכלל אדם פרטי לפי החוק הזה - - -

עיסאווי פריג': - - - מיליון שקל, מה.

רועי פולקמן: לא.

<קריאה: לא.

רועי פולקמן: אדם פרטי יכול לקחת גם חמישה מיליון שקל.

<קריאה: הוא לא מוגבל.

עיסאווי פריג': למה?

רחל עזריה: ככה זה.

רועי פולקמן: כי אנחנו רוצים לאפשר - - -

עיסאווי פריג': אז - - - עסק זעיר?

רועי פולקמן: לא, לא עסק.

רחל עזריה: - - -

עיסאווי פריג': - - -

רחל עזריה: אז לכן לא הבנתי למה להגביל.

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: לכן התעקשנו שעסקים יהיו בפנים.

רועי פולקמן: גם עסק יוכל לקחת יותר ממיליון שקל, אבל אז הוא עובר לחוק ניירות ערך לפיקוח של רשות שוק ההון, הביטוח והחיסכון.

<דוידה לחמן מסר: רק אם הוא תאגיד.

<דוידה לחמן מסר: רק אם הוא תאגיד.

רחל עזריה: הרשות לניירות ערך.

רועי פולקמן: אם הוא תאגיד.

רועי פולקמן: אם הוא תאגיד.

<דוידה לחמן מסר: אם הוא - - -

יגאל גואטה: אבל לפני זה - - -

רחל עזריה: על הרשות לניירות ערך.

רועי פולקמן: לפני זה הוא מפוקח אצל הגברת דורית סלינגר.

רחל עזריה: נכון.

רועי פולקמן: אני רק אומר: קודם כל, אנחנו לא מגבילים עכשיו מלאכותית את הסכום, אנחנו רק אומרים שיש מנגנון פיקוח אחר.

רועי פולקמן: אם אתה מעל מיליון שקל, אתה תעבור לרשות שוק ההון, הביטוח והחיסכון - - -

עיסאווי פריג': זה סלט, זה סלט, זה סלט, זה סלט.

רועי פולקמן: לא יודע אם סלט, אבל אני רק אומר שזה - - - דיונים נפרדים:

עיסאווי פריג': זה סלט.

יגאל גואטה: - - - ניירות ערך - - -

רועי פולקמן: דיון אחד הוא דיון הפיקוח שהתנהל פה וזו הפשרה שהוצעה.

רועי פולקמן: אני חושב שהיא טובה.

עיסאווי פריג': זה סלט.

רועי פולקמן: שהיא גם מאפשרת לעסקים ולתאגידים להתקיים.

רועי פולקמן: אבל הדיון השני הוא הסכום.

רועי פולקמן: ואני חושב שההגבלות שלנו על סכומים לא צריכות לבוא מלאכותית מההגבלות על החוץ בנקאי.

רועי פולקמן: כי יש לנו אתגר לאומי – לגוון את מקורות האשראי.

רועי פולקמן: כי הריביות בארץ גבוהות, התחרותיות נמוכה.

עיסאווי פריג': מה תכלית החוק הזה?

עיסאווי פריג': - - -

רועי פולקמן: שאלת בדיוק את השאלה: לגוון את נותני האשראי במדינת ישראל כדי להוריד ריביות.

רועי פולקמן: זו המטרה.

עיסאווי פריג': זאת לא - - -

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: זאת התכלית.

עיסאווי פריג': - - -

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: גם לייצר אלטרנטיבות.

רועי פולקמן: לדעתי, כל החקיקות שאנחנו עושים בשנה האחרונה היא לא להגדיל בועת אשראי.

רועי פולקמן: אם אני עכשיו רוצה עסק קטן ואני צריך כסף, אני לא חייב ללכת לבנק שנותן לי ריבית x, ואני יכול ללכת - - - אני לא יודע מה, ואני יכול ללכת ל-PTP.

רועי פולקמן: לגוון את מקורות האשראי ולייצר תחרותיות בשוק.

רועי פולקמן: זו המטרה של החוק הזה.

רועי פולקמן: אז בוא נפריד בין הדיון על הפיקוח שהתנהל פה – יש פה המלצות, פשרה מקצועית שהביאה יושבת ראש הוועדה, שאני חושב שהן טובות – לבין הדיון העקרוני - - -

יגאל גואטה: דרך אגב, שלא יקרה מצב שהוא יקבל בעצם את אותה ריבית של הבנק - - -

רחל עזריה: זו רק תחרות.

<קריאה: זו תחרות.

רחל עזריה: רק תחרות.

יגאל גואטה: רגע.

יגאל גואטה: לא, לא, לא.

יגאל גואטה: אבל הוא לא מקבל בבנק כי אין לו מספיק ביטחונות.

יגאל גואטה: פה אולי יהיה לו יותר - - -

רועי פולקמן: - - -

יגאל גואטה: אז זה בעייתי.

יגאל גואטה: זה - - - הבועה.

רחל עזריה: חבר הכנסת יגאל גואטה, לכן היו לנו פה דיונים גם על - - -.

רחל עזריה: אז יש לנו פה גם חברות לתועלת הציבור.

יגאל גואטה: אם בסופו של דבר - - - אז כל החוק הזה לא שווה כלום.

יגאל גואטה: - - - ממש לא מעניין.

רחל עזריה: יש פה אירוע מ-2008, יש פה אירוע, יש פה בעצם שינויים מאוד דרמטיים בשוק הריביות ובשוק ההלוואות ובשוק ההשקעות, ואחד הפתרונות שאנחנו נותנים לעסקים שלא מצליחים לקבל בגלל הבעיות של הערבויות – יש כל מיני יוזמות יותר חברתיות שאנחנו עובדים מאוד קשה כדי להכניס לחוק.

רחל עזריה: אנחנו נדבר על זה אחר כך.

רחל עזריה: אז חבר הכנסת יגאל גואטה, זה לשאלתך.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת חיים ילין.

חיים ילין: אני רוצה לחדד את מה שנאמר פה.

חיים ילין: אנחנו חשבנו שיש סכום שהוא בעצם מבדל את העסקים הקטנים והזעירים מיתר העסקים.

חיים ילין: הסכום יכול להיות חצי מיליון שקל, יכול להיות מיליון שקל ויכול להיות גם שני מיליון שקל.

חיים ילין: זה לא משהו שהוא מדעי.

חיים ילין: הגענו לשיח ודברים שהסכום יהיה מיליון ולא יעבור את מיליון השקל בכל רגע נתון.

חיים ילין: זה אומר שאם בן האדם לקח הלוואה במיליון שקל והוא מחזיר 200 אלף שקל או 250 אלף שקל בשנה, הוא יכול לדעת שבכל רגע נתון הוא יכול להשלים, אחרי שהוא החזיר, למיליון שקל.

חיים ילין: ואז הגברת דורית סלינגר היא הרגולטור.

חיים ילין: ואת זה צריך להבין: זה נעשה כדי שהעסקים הזעירים והקטנים יוכלו לקחת אשראי מאותו רגולטור והפלטפורמה עצמה לא תצטרך לבוא ולהתחלק מול שני רגולטורים.

חיים ילין: אוקיי?

חיים ילין: זה נעשה.

חיים ילין: מה יקרה למי שרוצה מעל מיליון שקל?

חיים ילין: אני מעריך שחלק מהפלטפורמות, אם כבר יש להן תשתית, יפתחו חברת בת או משהו והן יעבדו מול רגולטור אחר וייתנו הלוואות ממיליון שקל ומעלה לכל מי שחפץ.

חיים ילין: וכמובן, אם יקומו עוד פלטפורמות, מה שיקרה בסופו של דבר, לדעתי, תהיה תחרות, ומי שייכשל בעצם יבין שהוא נכשל, והציבור יודע ומצביע ברגליים.

חיים ילין: זה יפתור כמה בעיות: אחת, יפתור את הבעיה של היעדר מימון לעסקים הקטנים, היום, במדינת ישראל.

חיים ילין: שהבנקים שוחטים כמעט כל חלקה טובה בדברים האלה.

חיים ילין: שתיים, זה יוריד את הריביות או לפחות לא יהיו יותר גבוהות מהריביות שקיימות היום במערכת הבנקאית, וראינו מה הנתונים של בנק ישראל.

חיים ילין: והנקודה השלישית שחשוב לי להבהיר: כל הזמן פרופסור שמואל האוזר מדבר על הונאות.

חיים ילין: אני רוצה להגיד לך, פרופסור שמואל האוזר, שאני יוצא, מהיום הראשון פה, מהיום הראשון שאני פה ואני לא זזתי – אני מאוד אוהב את מר יצחק תשובה ואת מר אליעזר פישמן ואת כל החברים שאני משלם להם מהפנסיה שלי באופן אישי.

חיים ילין: מאוד מחבב אותם – ההונאה הזאת שנעשית ברשות החוק על ידי כל הרגולטורים ועל ידי כל שומרי הסף, אותי מדאיגה הרבה יותר ממה שאתה אומר.

חיים ילין: אני נכנסתי עכשיו ל-Google – עשר ההונאות הגדולות ביותר בעולם זה תחת רגולטורים.

חיים ילין: הגדולות ביותר בעולם, כולל 47 מיליארד דולר בגידור.

חיים ילין: עם רגולטורים.

חיים ילין: שיהיה לך ברור.

חיים ילין: לכן, אני אומר לך את הדברים: כשאני הקראתי לנגידת בנק ישראל, כל מי שהיה תחת רשות הבנקים ובפיקוח הבנקים ובסופו של דבר הפך להיות או יושב ראש או מנכ"ל של הבנקים, אני הרבה יותר מודאג מהרגולציה הזאת מאשר התחרות, והצבעה של החברה – האינטליגנציה החברתית והעממית הרבה יותר גבוהה כנראה מכל מי שיושב פה.

חיים ילין: ככה אני מאמין.

חיים ילין: ולכן, בסופו של דבר, הציבור יצביע ברגליים על פלטפורמה זו או אחרת.

חיים ילין: אני חושב שמיליון השקל עושה שכל ואני חושב שבאמת אם נצא עם פלטפורמה שהיא נכונה והפלטפורמות לא יעשקו את הציבור, כי בסופו של דבר תהיה תחרות ביניהם, אני מעריך שאנחנו נצליח.

חיים ילין: חבר הכנסת עיסאווי פריג', תקשיב טוב, מהיום הראשון שאנחנו פה בוועדת הרפורמות, המטרה היא להגדיל את האשראי ולהוריד את עלות הכסף לכל האנשים שהיום משלמים אשראי שהוא לא מתקבל על הדעת.

רחל עזריה: להגדיל את האפשרויות.

חיים ילין: כן.

חיים ילין: היום, בחסות החוק והבנקים, הגזל בריביות החריגות מגיעות כמעט לשוק האפור, ואת זה אנחנו לא רוצים.

חיים ילין: דרך אגב, אם רוצים חקיקה אמיתית ואתה רוצה לעשות אותה – בבקשה, אני אעזור לך, שלא יהיה יותר אוברדרפט במערכת הבנקאית.

חיים ילין: בוא נראה עכשיו את הבנקים מתמודדים.

עיסאווי פריג': - - - עליך, אבל אני, שוב - - -

חיים ילין: זה יותר חשוב מכל מה שאתה מדבר עכשיו - - -

עיסאווי פריג': אנחנו יורים - - - את זה ואני עדיין מתעקש על עמדתי:

עיסאווי פריג': אנחנו יורים לעצמנו ברגליים ברגע שאנחנו מכניסים את הסלט הזה שאותה פלטפורמה צריכה להיות תחת שמי רגולטוריות - - -

חיים ילין: היא לא תהיה תחת שמי רגולטוריות.

עיסאווי פריג': - - -

<קריאה: - - -

רחל עזריה: עד מיליון שקל.

חיים ילין: - - -

עיסאווי פריג': - - - וברגע שאני - - - עם פתיחת הדלת הזו, אז הכיוון כבר ידוע.

חיים ילין: אתה מחוקק - - -

עיסאווי פריג': - - -

יגאל גואטה: אני רוצה להצטרף לרישא של חברי, חבר הכנסת עיסאווי פריג', כן להגביל את סכום ההלוואה, אבל מיליון שקל זה באמת קצת - - -

עיסאווי פריג': לא, אין הגבלה למיליון שקל, אבל - - - הולך לפרופסור שמואל האוזר - - -

יגאל גואטה: הבנתי.

יגאל גואטה: לא, לא.

יגאל גואטה: אבל אתה רוצה להגביל את זה למיליון שקל בכל מקרה.

רועי פולקמן: לא, רק בפיקוח.

עיסאווי פריג': תחת פיקוח.

רועי פולקמן: אתה יכול לקחת חמישה מיליון שקל כבר, אבל אז אתה תסופח - - -

עיסאווי פריג': אתה יכול לקחת, אבל אני לא רוצה, אני לא רוצה.

יגאל גואטה: - - -

עיסאווי פריג': אני רוצה - - -

יגאל גואטה: אז אתה לא רוצה שתהיה אופציה לחמישה מיליון שקל.

עיסאווי פריג': זהו.

יגאל גואטה: יופי.

עיסאווי פריג': זו דעתי.

יגאל גואטה: אומר חבר הכנסת עיסאווי פריג': אני בכלל לא רוצה את האופציה השנייה.

עיסאווי פריג': לא רוצה.

יגאל גואטה: זאת אומרת, אין מציאות לקחת יותר ממיליון שקל הלוואה.

יגאל גואטה: מה שכן אני רוצה לומר לך שמיליון שקל זה באמת עסק זעיר.

חיים ילין: מותר לבן אדם מהבנק לקחת עשרה מיליון שקל - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: מה, אנחנו פה נגביל?

עיסאווי פריג': ה-PTP מיועדת לעסקים זעירים.

עיסאווי פריג': זה הייעוד.

עיסאווי פריג': זה הייעוד.

עיסאווי פריג': זה הייעוד.

עיסאווי פריג': זו דעתי.

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: מה, נגביל?

רחל עזריה: אנחנו מעצבים התנהגות במקום להגביל.

עיסאווי פריג': אז זה כמו בנקים.

עיסאווי פריג': אין בעיה, זה כמו בנקים.

רחל עזריה: טוב, בסדר, אוקיי, בבקשה.

רחל עזריה: כן.

יגאל גואטה: בכל אופן, אני כן חושב שצריך להגביל את זה, אבל אני חושב שאי אפשר באמת שזה יהיה הלוואות ללא הגבלה – 50 מיליון שקל, 100 מיליון שקל.

יגאל גואטה: אז יאללה, בוא.

יגאל גואטה: זה לא נורמלי.

<ורד קירי זילברמן: אז זה בלי הגבלה.

<ורד קירי זילברמן: זה בלי הגבלה.

עיסאווי פריג': בלי הגבלה.

יגאל גואטה: לא, אני חושב שכן צריך להגביל.

יגאל גואטה: אמנם, מיליון שקל - - -

<ורד קירי זילברמן: - - - גדול עם משרד האוצר.

עיסאווי פריג': זה בלי הגבלה.

חיים ילין: איפה - - - יותר?

חיים ילין: אם יש לך שקל ואתה נותן שקל או אם יש לך שקל ואתה נותן עשרה שקלים?

יגאל גואטה: - - -

חיים ילין: מה - - - עושה?

חיים ילין: מה לעשות.

חיים ילין: - - - הכסף שאין לה.

חיים ילין: מה לעשות.

רחל עזריה: זאת פרקטיקה לא - - -.

רחל עזריה: להגביל זו לא פרקטיקה - - -

יגאל גואטה: בכל אופן, אני כן חושב שצריך איזושהי הגבלה.

יגאל גואטה: אי אפשר שזה יהיה בלתי מוגבל.

יגאל גואטה: זה לא נשמע נורמלי.

יגאל גואטה: ודבר שני: אני כן חושב שאנחנו צריכים - - - – אני לא יודע איך עושים את זה במסגרת החוק – כן להגביל את נושא הריבית.

יגאל גואטה: זה לא שאנחנו - - -

עיסאווי פריג': לך לאשראי הוגן בוועדת החוקה, חוק ומשפט.

יגאל גואטה: בכל אופן, אם אנחנו פה רק נדאג שהשוק ייפתח אבל לא באמת נארגן בחוק את מקסימום הריבית, אני לא חושב שאנחנו נשיג את המטרה.

יגאל גואטה: עכשיו, לפי דעתי, אני לא יודע, עד כמה שאפשר, אנחנו חייבים, פה, בתוך החוק הזה, - - - את מקסימום הריבית בשביל שבאמת נראה שהעסק הקטן הזה בסופו של יום, מהלחץ שלו לא יקרה מצב שהוא לא לוקח בבנק, כי הבנק לא נותן לו אפשרויות והוא הולך לשם וזה יהיה בעצם מקום, איזה תחליף - - -

חיים ילין: - - - יש רגולטור - - -

רחל עזריה: כן, אז בואו נשמע את הממונה על שוק ההון, התייחסות לעניין שעלה על ההגבלה ונשמע גם את בנק ישראל או את משרד האוצר.

רחל עזריה: מי שמעוניין להגיב.

רחל עזריה: בבקשה.

<קריאה: יש כבר הגבלה - - -

רחל עזריה: פשוט להגביל שאי אפשר.

יגאל גואטה: לא, לא להגביל למיליון שקל, אבל כן להגביל עד לסכום מסוים.

יגאל גואטה: - - - זה לא נורמלי, מה.

רחל עזריה: להגביל בסכום כמה אפשר - - -

<דורית סלינגר: - - - זה לא בחוק הזה.

<דורית סלינגר: זה בחוק, כמו שנאמר פה, אשראי הוגן, וזה שילוב: גם של ריבית של בנקים - - - וגם שילוב של תקרת הריבית.

<דורית סלינגר: וזה נושא שיש לו פנים לכאן ולכאן.

<דורית סלינגר: אנחנו חוששים מלהיצמד, שכולם ייצמדו לריבית הגבוהה.

<דורית סלינגר: מצד שני, אם אנחנו רוצים לעודד תחרות על כל פלחי האוכלוסייה לרבות כאלה שאולי הם מודרים - - -

יגאל גואטה: את עונה לי על הנושא של הסכום כרגע?

<דורית סלינגר: לא, לא.

<דורית סלינגר: אני עונה לך על הריבית.

<דורית סלינגר: שהריבית בחוק הזה, אנחנו לא נוגעים בה כי זו לא מטרת החוק.

<דורית סלינגר: יש חוק אחר שמטופל והוא חוק שרלבנטי גם למערכת הבנקאית.

<דורית סלינגר: הוא משווה לראשונה בין המערכת הבנקאית למערכת החוץ - - -

יגאל גואטה: וזה לא יתחיל לעבוד עד שהחוק ההוא לא יהיה מוכן?

עיסאווי פריג': לא, לא.

עיסאווי פריג': החוק לא - - -

יגאל גואטה: אבל זו חובה, מה.

<דורית סלינגר: יש חוק.

<דורית סלינגר: יש חוק: פעמיים וחצי הריבית הממוצעת.

<דורית סלינגר: יש חוק קיים.

<דורית סלינגר: כיום 8%.

<דורית סלינגר: אוקיי?

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: לגבי ריבית יש חוק.

<דורית סלינגר: החוק הקיים חל רק על חוץ בנקאי, הוא לא חל על בנקים.

<דורית סלינגר: הרעיון בריבית ההוגנת ובבנקים – גם על אוברדרפט וגם חברות כרטיסי האשראי לוקחות יותר מ-8%, וכדי להשוות את התנאים יש כוונה לקבוע ריבית שהיא לא 8%, כי היא מאוד נמוכה, אוקיי?

<דורית סלינגר: כדי שתאפשר גם לחוץ בנקאי לעבוד ותחול גם על הבנקים וגם על החוץ בנקאי.

<דורית סלינגר: אז זה חוק אחר שהוא בדיונים עכשיו.

<דורית סלינגר: מי יתחיל קודם?

<דורית סלינגר: אני לא יודעת, אבל זה לא שזה שדה נטוש, כי יש הוראות בחוק.

יגאל גואטה: אבל הרי כל המטרה של החוק הזה – שאלו מקודם פה מה מטרת החוק, אמרו:

יגאל גואטה: כדי לעשות תחרות כדי להוריד את הריבית.

יגאל גואטה: וזה לא מה שיקרה.

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': לא, לא.

עיסאווי פריג': לא.

עיסאווי פריג': לא.

יגאל גואטה: ככה אמרו לך, נכון?

עיסאווי פריג': הם מאמינים שהתחרות תוריד ריבית.

עיסאווי פריג': הם מאמינים.

יגאל גואטה: זה לא מה - - -

<דורית סלינגר: - - -

יגאל גואטה: - - -

<דורית סלינגר: ההצעה שהוצעה כאן, ואני מברכת על שיתוף הפעולה ואת כל הדברים - - - מקובלת עלינו.

עיסאווי פריג': מה, מקובל עלייך שאותה פלטפורמה תהיה מפוקחת על שניהם?

<דורית סלינגר: זה לא שניים.

עיסאווי פריג': אלא מה?

<קריאה: - - -

<דורית סלינגר: יש לנו את זה גם באגודת אשראי.

<דורית סלינגר: עד סכום x - - -

עיסאווי פריג': אז בואו לא נהיה כמו בת יענה, נשים את הראש בחול.

עיסאווי פריג': זה מה שהולך לקרות, מקובל עלייך?

עיסאווי פריג': זה מה שהולך לקרות.

עיסאווי פריג': אני קורא את המהלכים.

<דורית סלינגר: - - - מקובל עליי המספרים שהוצגו כאן - - - וזה לא שתי פלטפורמות.

עיסאווי פריג': זה שתי פלטפורמות, אני קורא את התהליך.

עיסאווי פריג': ועוד ניפגש, זה כתוב בפרוטוקול.

יגאל גואטה: אבל - - - להלוואה?

יגאל גואטה: איזושהי תקרה - - - אני לא יודע, 10 מיליון שקל, חמישה מיליון שקל - - -

<דורית סלינגר: - - -

רחל עזריה: טוב, בואו נמשיך.

רחל עזריה: עכשיו אנחנו נפתח את הדיון גם לשאר המוזמנים.

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: נפתח את הדיון לשאר המוזמנים.

רחל עזריה: יש פה כמה אנשים שיש להם בקשות דיבור, ואני מזכירה שאנחנו רוצים אחר כך להתקדם להקראות, אז נבקש לדבר בקצרה.

רחל עזריה: מחברת טריא יש שני מבקשי דיבור, אז כל אחד ממש בקצרה: עורכת הדין ורדה לוסטהויז ומר אייל אלחיאני.

<אייל אלחיאני: אייל אלחיאני מטריא.

<אייל אלחיאני: אני חושב שזו הצעה מאוד-מאוד טובה שבאמת תאפשר זרימה ומתן אפשרות גם לעסקים קטנים וזעירים בעיקר – זה כולל הפלטפורמה.

<אייל אלחיאני: אני חושב שצריך להתייחס, כדי שאנחנו כפלטפורמות נוכל לקיים את לשון החוק כמו שצריך, איך אפשר לבקר או לפקח באמת על הסכום.

<אייל אלחיאני: כי אם עסק יצהיר שהוא לקח רק 100 אלף שקל אצלנו ובמקום אחר הוא לקח מיליון שקל בנוסף, אנחנו לא נוכל לדעת, וצריך לדעת האם - - - פלטפורמה או פר דרך אחרת כדי שנוכל באמת - - -

רחל עזריה: אוקיי, שאלה טובה.

<שרה קנדלר: זה פר הצעה.

<שרה קנדלר: זה פר הצעה.

עיסאווי פריג': חוק נתוני האשראי אולי היה עונה לך על השאלה.

<ורדה לוסטהויז: - - -

<קריאה: זה לא פר - - -

<קריאה: יש לי שאלה אחרת - - -

<אייל אלחיאני: אין ויכוח.

<אייל אלחיאני: אני רק מעלה איזה אתגר שיש - - -

<קריאה: - - -

רחל עזריה: אוקיי, זו הערה אחת.

רחל עזריה: אנחנו תיכף נשמע התייחסות.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: אנחנו נשמע את כל בקשות הדיבור.

חיים ילין: אבל זו הערה - - - הסכום היה שני מיליון שקל או שלושה מיליון שקל - - -

רועי פולקמן: - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: אנחנו נשמע את בקשות הדיבור ואז אנחנו נבקש התייחסות של הגורמים הממונים.

רחל עזריה: בבקשה.

<ורדה לוסטהויז: - - -

רחל עזריה: אין לך?

רחל עזריה: מעולה, יופי.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: המיזם של הסוכנות היהודית, עורכת הדין דוידה לחמן מסר.

רחל עזריה: בבקשה.

<דוידה לחמן מסר: קודם כל, אנחנו מברכים על זה - - -.

<דוידה לחמן מסר: מבחינתנו, אנחנו ביקשנו סכום נמוך יותר.

<דוידה לחמן מסר: הבעיה היחידה זה היישום, ושיהיה חד משמעית ברור שעד לסכום x שייקבע – ואני כאן בעניין הזה:

<דוידה לחמן מסר: אנחנו אמרנו 300 אלף שקל ושם אנחנו נשארים.

<דוידה לחמן מסר: מבחינתנו מיליון שקל זה בוודאי טוב – עד הסכום הזה אין פיקוח של הרשות לניירות ערך על הפלטפורמה בשום צורה ואופן, גם לא בדיווחים.

<דוידה לחמן מסר: כי אני רוצה להדגיש: בגדול, עכשיו נתחיל לפרוט את - - -.

<דוידה לחמן מסר: מה זה אומר?

<דוידה לחמן מסר: אני עכשיו עסק קטן.

<דוידה לחמן מסר: אוקיי?

<דוידה לחמן מסר: דידי בע"מ, לצורך העניין.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו לא נכניס - - - כי היא אמרה שהיא לא עוסקת בנושא.

<דוידה לחמן מסר: אני מבקשת הלוואה מפלטפורמה אחת של מיליון שקל.

<דוידה לחמן מסר: אחר כך אני הולכת, כעבור חודש, לפלטפורמה שנייה ומבקשת עוד 100 אלף שקל.

<דוידה לחמן מסר: מי עוצר אותי?

<דוידה לחמן מסר: מי יודע?

רחל עזריה: כן, בדיוק.

רחל עזריה: אז בבקשה.

רחל עזריה: אז זה מה שעלה.

<קריאות: - - -

<דוידה לחמן מסר: יש לנו הצעה, יש לנו הצעה בעניין הזה, ואני חושבת שהנטל לא יכול להיות מוטל על הפלטפורמות לברר בינן לבין עצמן.

<דוידה לחמן מסר: הנטל צריך להיות על התאגיד.

<דוידה לחמן מסר: והתאגיד צריך למלא תצהיר והתאגיד צריך להגיד האם לוויתי מפלטפורמה אחרת; כן, לא; כמה לוויתי?

<דוידה לחמן מסר: הפלטפורמה חייבת להסתפק בתצהיר של הלווה.

<דוידה לחמן מסר: סליחה, לא תצהיר, לא משנה – הבקשה של הלווה.

חיים ילין: אבל את לוקחת הלוואה - - - של התאגיד.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו לא יכולים כפלטפורמה לברר, לחקור ולראות את זה.

<דוידה לחמן מסר: דבר שני, לגבי הסכום, ואני רוצה להגיד - - -: חבר הכנסת רועי פולקמן, הנושא של מיליון שקל מצטבר לכל החיים פירושו של דבר - - -

<קריאה: לא לכל החיים - - -

<קריאה: לא.

רחל עזריה: לא, לא מצטבר.

רחל עזריה: לכל רגע.

<קריאות: - - -

<דוידה לחמן מסר: מיליון שקל לכל רגע פירושו של דבר שאנחנו מעדיפים הלוואות קצרות מועד על הלוואות ארוכות מועד, ואני רוצה להסביר למה: אני עסק קטן.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה לקחת הלוואה שמתאימה לי לפיתוח העסק.

<דוידה לחמן מסר: אם אני יודעת שאני אהיה מוגבלת forever על מיליון שקל – זה כמו הלוואות - - - של עובדי המדינה, אם אני רוצה להסביר למישהו – אז אני אקח את ההלוואה לכמה שיותר זמן קצר ואני אנסה אחר כך לפרוע אותה בכל דרך שהיא לרבות - - - כדי לקחת שוב הלוואה.

עיסאווי פריג': מה זה "זמן קצר" מבחינתך, עורכת הדין דוידה לחמן מסר?

עיסאווי פריג': כל כך - - - נתן לך הלוואה.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו בזמנו הצענו שזה יהיה מוגבל פר תקופת זמן מסוימת כדי לא להעיק על העסק ולהגיד לו: עכשיו תיקח הלוואה קצרת מועד ולא ארוכת מועד.

<דוידה לחמן מסר: ובאיזה מובן?

<דוידה לחמן מסר: אבל אני שוב אומרת: זו באמת הערה שולית, שמי שמבין בעסקים קטנים צריך לשקול את זה.

<דוידה לחמן מסר: באיזה מובן?

<דוידה לחמן מסר: במובן הזה שאני עסק קטן, אני לוקחת הלווה לשלוש שנים.

<דוידה לחמן מסר: אחרי שנה נקלעתי לקשיי נזילות.

<דוידה לחמן מסר: יכול להיות שאני ארצה לקחת עוד הלוואה.

<דוידה לחמן מסר: אתם בעצם אומרים לי שאם אני ארצה לקחת עוד הלוואה אחרי מיליון השקל הראשון אני לא אוכל - - -

חיים ילין: לא, לא, ב-PTP - - -

<קריאה: ב-PTP.

רחל עזריה: ב-PTP את תצטרכי לעבור את הממונה.

<דוידה לחמן מסר: - - -

חיים ילין: אבל אותו דבר יכול להיות בשני מיליון שקל ובשלושה מיליון שקל או ב-300 אלף שקל.

חיים ילין: זה לא משנה.

<דוידה לחמן מסר: לא.

רחל עזריה: הרשות לניירות ערך תפקח.

רחל עזריה: בסדר, אוקיי.

רחל עזריה: אז מה ההצעה, אם יש הצעה?

<דוידה לחמן מסר: לכן, חשבנו שנכון היה שהסכום - - -, הסכום לכל רגע ורגע נתון היה צריך להיות על פני זמן, למעלה משלוש שנים גדול יותר.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו רוצים לתת לאנשים אורך זמן להחזר ההלוואה.

<דוידה לחמן מסר: ככל שניתן להם תמריץ להחזיר את ההלוואה מוקדם - - - אבל אני שוב אומרת: זו הערה שולית.

חיים ילין: - - -

רועי פולקמן: מה הקשר?

רועי פולקמן: אין שום קשר.

<דוידה לחמן מסר: אני מציעה לתת סמכות לשר האוצר להגדיל את הסכום, אחרי התייעצות עם הרשות לניירות ערך, עם ועדת הכספים, כדי שנראה, תוך כדי תנועה, מה המשמעויות של הדברים האלה.

<דוידה לחמן מסר: להגדיל, אולי גם להקטין, לשנות את הסכום.

<דוידה לחמן מסר: זה הכול.

<שמואל האוזר: - - -

<דוידה לחמן מסר: - - -

<שמואל האוזר: - - -

<דוידה לחמן מסר: - - -

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: מר יואב להמן, בבקשה.

<יואב להמן: כפי שאמרנו, זה לא נוגע לפלטפורמה שלנו, אבל לאור הדיון שהיה פה אז בהחלט מטעמי ניהול הפיקוח וניהול העסקים, זה חייב להיות שהמגבלה הזו, כפי שנאמר; הרי זו מגבלה לפלטפורמה והפיקוח הוא על פלטפורמה, לא על החברות.

<יואב להמן: אז המגבלה הזאת צריכה להיות פר פלטפורמה.

<קריאה: ממש לא.

<קריאה: ממש לא.

<קריאה: לא.

<יואב להמן: ובמקרה הכי קיצוני, הכי קיצוני, חברה תצליח לעבור חמש פלטפורמות ולקחת מיליון שקל מכל אחד.

<קריאה: בטח - - -

<קריאה: - - -

<יואב להמן: לנהל את זה על בסיס כללי במערכת מחייב העברת מידע בין הפלטפורמות תוך הפרת סודיות - - -

רועי פולקמן: יש את זה, יש את זה כבר – מאגר נתוני אשראי.

חיים ילין: אני חייב להגיד לכם: אתם פשוט הייתם בדיון הראשון, בדיון השני, אנחנו בדיון השלישי או הרביעי ואתם לא מקדמים את הנושא ואני אסביר למה: היום, כל מי שלוקח הלוואה, כל תאגיד, הוא חייב להביא מאזן.

חיים ילין: המאזן זה בדיוק תעודת הזהות של העסק.

חיים ילין: אי אפשר לקחת הלוואה בלי זה.

חיים ילין: יש שם התחייבויות לכל הבנקים, פר בנק, הלוואות שנלקחו, כל מה שנלקח.

חיים ילין: חבר'ה, כשאתם נותנים אשראי למישהו, הפלטפורמה חייבת לבדוק אותו.

חיים ילין: מה לעשות.

רועי פולקמן: נכון.

חיים ילין: אחרת, תחזרו לאותו מאזן שמתפרסם כל 31 לדצמבר, תמונת מצב.

חיים ילין: זה אידיאלי.

חיים ילין: זה בעצם המסמך, עם זה מנהלים את העסקים.

חיים ילין: וזהו, חבר'ה.

חיים ילין: אל תסבכו את העסק.

<דוידה לחמן מסר: יופי, מצוין.

<דוידה לחמן מסר: כל 31 לדצמבר - - -

<יואב להמן: - - -

חיים ילין: תדעו לכם: בסוף אין מה לעשות.

חיים ילין: גם כשמישהו לוקח 15 אלף דולר וכותב בכניסה לארצות הברית:

חיים ילין: אני לוקח 10,000 דולר – כל עוד שלא תפסו אותו ככה זה עובד.

חיים ילין: זה עובד גם על אמון.

חיים ילין: אין מה לעשות.

עיסאווי פריג': אני רוצה רק משפט על הדרך.

עיסאווי פריג': אני רואה שמבחן פישמן – המיליארד וחצי שקל - - -

חיים ילין: 1,500 - - -

עיסאווי פריג': - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: כל הדיון הזה הוא תחת העננה.

עיסאווי פריג': אז - - - את הפלטפורמה, - - - לכם כמה עשרות מיליונים.

עיסאווי פריג': אין דבר, לא נורא.

עיסאווי פריג': כבר יש את - - - מיליארד וחצי שקל.

עיסאווי פריג': הכול מותר.

חיים ילין: שימו לב, 1,500 עסקים, מיליון שקל כל אחד.

חיים ילין: כמה - - - פשטו רגל?

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: כן, נכון.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שחברי הכנסת חיים ילין ועיסאווי פריג' מעלים נושא חשוב, שבאמת הדיון הזה הוא תחת העננה של האירוע הכלכלי הגדול של הימים האחרונים ששם את הכול בהקשר אחר, אבל בואו נמשיך.

רועי פולקמן: - - -

חיים ילין: תשמע, זה לא רק - - -

עיסאווי פריג': הוא יכול.

עיסאווי פריג': הוא יכול.

עיסאווי פריג': הוא יכול.

עיסאווי פריג': אין מגבלה.

עיסאווי פריג': כי אין מגבלה בחוק.

עיסאווי פריג': הוא יכול.

חיים ילין: אם את הולכת עם פתק ואקדח, פתק ואקדח צעצוע לשדוד בנק ותופסים אותך, - - -

עיסאווי פריג': החוק - - -

רחל עזריה: אני לא עושה כלום.

חיים ילין: את לא.

רחל עזריה: אתה הולך.

חיים ילין: אני הולך.

חיים ילין: פתק ואקדח צעצוע ותפסים אותי – אני נכנס לכלא.

חיים ילין: בסדר?

חיים ילין: מי שגונב מיליארד וחצי שקל באישור של בנק ישראל והמערכת הבנקאית – שום דבר לא קורה לו.

חיים ילין: שום דבר.

<קריאה: ועוד, הוא לא פושט רגל.

<קריאה: הוא לא יהיה פושט רגל.

חיים ילין: עכשיו מה?

חיים ילין: איפה משרד המשפטים?

חיים ילין: עכשיו, אני אגיד לכם משהו על משרד המשפטים: בחוק הראשון, בפרק הראשון על סנקציות פליליות, עמדתם על הרגליים האחריות שלא יכול להיות סנקציה פלילית – ואני אומר את זה.

חיים ילין: אני העליתי את הנושא הזה – למי שנותן אשראי בלי ביטחונות, כשזה פוגע בכולנו.

חיים ילין: משרד המשפטים, הבאתם לי את כל התורה בעל פה למה אי אפשר.

חיים ילין: אבל מישהו חתם.

חיים ילין: מישהו חתם.

עיסאווי פריג': אבל אליעזר פישמן יכול לקחת על פי החוק מ-PTP.

רחל עזריה: נכון, מישהו חתם.

רחל עזריה: זה נכון.

רחל עזריה: מישהו חתם.

חיים ילין: מישהו חתם על האשראי הזה, והוא ימשיך להסתובב חופשי כשאני משלם את המחיר וכל עם ישראל.

רחל עזריה: נכון, הפנסיות שלנו.

רחל עזריה: ביום שאנחנו, כולנו, נהיה פנסיונרים עניים - - -

<דוידה לחמן מסר: סליחה, זה הרבה יותר חמור: כי גם הוא לא יהיה פושט רגל, לא יהיו לו שום מגבלות, הוא יכול לפתוח חשבון בנק, להקים חברות - - -

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: נכון.

חיים ילין: ברור.

חיים ילין: אני אתפוס אותו בים - - -

רחל עזריה: וכולנו הולכים להיות זקנים עניים, כולנו הולכים להיות זקנים עניים ואנחנו נדע למי להודות, אבל אנחנו פה כדי לתקן.

רחל עזריה: חברת BTB.

רחל עזריה: בבקשה.

<עדי אייל: עדי אייל, פרופסור עדי אייל.

<עדי אייל: BTB – הלוואות חברתיות עסקיות.

<עדי אייל: שני דברים.

<עדי אייל: האחד לעניין הפשרה או חלוקת תפקידים בין הרשות לבין הרשות.

<עדי אייל: אז כמובן שנראה לנו מאוד הגיוני ונכון.

<עדי אייל: ספציפית לגבי הסכום – גם אחרי שיחה עם התאחדות המלאכה והתעשייה, הסכום שהתבקש היה שני מיליון שקלים.

<עדי אייל: אני חושב שמבחינת הרשות לניירות ערך ההבדל בין מיליון שקלים לשניים הוא עדיין סכומים מאוד-מאוד קטנים ביחס למה שהם מטפלים בדרך כלל.

<עדי אייל: אני יכול לומר שמבחינת עסקים קטנים, שהם מבקשים הלוואות, ואצלנו לפחות, אנחנו מדברים על עסקים שהם מוטי צמיחה, הם לוקחים בשביל השקעה – הנושא של מיליון שקלים, לנו כפלטפורמה זה נחמד ומספיק, אבל יש לא מעט עסקים שאומרים שהם לא באים מראש מכיוון שהם צריכים סכומים יותר גדולים, ולפחות בהתאחדות המלאכה והתעשייה שמטפלת גם בעסקים לא רק הזעירים ממש.

<עדי אייל: אז שם התבקש - - - אני אוסיף עוד דבר אחד רק לגבי הביצוע של הדבר הזה.

<עדי אייל: ראשית, מבחינה טכנית חוקית אני חושב שהפתרון הוא יחסית פשוט.

<עדי אייל: כלומר, הסכום שייקבע בסופו של דבר – יהיה כתוב בחוק שעד לסכום הזה לא ייחשב כהצעה לעניין חוק ניירות ערך, ובמובן הזה עד הסכום הזה פועל תחת החוק הזה ולא פועל תחת חוק ניירות ערך.

<עדי אייל: חרג מהסכום הזה?

<עדי אייל: אוטומטית, בלי שום צורך נוסף, הוא מיד בפיקוח של הרשות לניירות ערך והם לא צריכים לעשות מאמץ בשביל זה.

<עדי אייל: השאלה הספציפית שנשאלה מבחינת אחריות.

<עדי אייל: כמובן שאני חושב שהאחריות צריכה להיות על תאגיד.

<עדי אייל: אנחנו יכולים ולפי דעתי גם צריכים לבקש מהתאגיד שמבקש הלוואה להצהיר על.

<עדי אייל: אנחנו כמובן בודקים מאזנים וכולי.

<עדי אייל: אין צל של ספק.

<עדי אייל: אם התאגיד משקר לנו, אין לנו באמת דרך מעבר לבדיקות הרגילות, אבל האחריות צריכה להיות של התאגיד אם הוא חרג והוא עבר על חוק ניירות ערך, בדיוק כמו כל תאגיד היום אם הוא עושה משהו שהוא הצעה לציבור והוא לא עובר דרך הרשות לניירות ערך, אז הוא עבר על החוק והרשות לניירות ערך יודעת לתפוס אותו ולאכוף.

<עדי אייל: אנחנו כמובן נדווח ככל שיתבקש.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: בבקשה, מר דור דוידיאן, התאחדות המלאכה והתעשייה.

רחל עזריה: ואז אנחנו ממשיכים בהקראות.

<דור דוידיאן: צהריים טובים.

<דור דוידיאן: אני דור דוידיאן.

<דור דוידיאן: אני מרכז את ענפי המתכת, הפלסטיקה והעץ בהתאחדות המלאכה והתעשייה.

<דור דוידיאן: כמו שאמר כאן פרופסור עדי אייל, מיליון שקלים לא מספיקים לאותה נגריית פנים ובניין או לאותו מפעל לעיבוד שבבים לקנות את מכונת ה-CNC או את מכונת החיתוך.

רועי פולקמן: אז שייקח ארבעה מיליון שקל.

רועי פולקמן: הוא לא מוגבל.

<דור דוידיאן: היום העלות של המכונות האלה היא במינימום חצי מיליון יורו.

רועי פולקמן: כן.

רועי פולקמן: שייקח.

רועי פולקמן: מה.

<דור דוידיאן: אז מעל מיליון השקלים האלו הוא כבר נמצא בפיקוח, ואז זה מאבד מכל - - -

חיים ילין: יש פה בלבול - - -

רועי פולקמן: - - -

חיים ילין: - - -

יגאל גואטה: - - -

<דור דוידיאן: היום יש לא מעט עסקים קטנים, ובעצם כל הדיון פה וכל הנקודה שלנו כאן היא באמת לדאוג לאותם עסקים קטנים.

<דור דוידיאן: אז אם אנחנו מגבילים את זה למיליון שקל, אז אותם עסקים קטנים שלא יכולים, כמו מכונות ה-CNC, מכונות החיתוך וכדומה, יהיו בפיקוח אחר ופיקוח אחר זה רשות לניירות ערך ומה שמשתמע מהדברים זה עוד - - - ועוד עלויות נוספות וכולי.

<קריאה: - - -

<קריאה: לא.

חיים ילין: זה אותו פיקוח כמו שיש, רק שזה רגולטור אחר.

<קריאה: זה אותו פיקוח.

<קריאה: אין הבדל.

יגאל גואטה: והעלויות אותו דבר?

<קריאה: השאלה אם - - -?

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: זה דורש יותר מידע מהעסק.

<דור דוידיאן: זה יותר מידע.

<קריאות: - - -

רחל עזריה: כן, זה דורש.

רחל עזריה: מעל מיליון שקל זה כן דורש תשקיף?

<קריאה: לא.

רחל עזריה: לא.

<דור דוידיאן: יש הבדל בפיקוח של הרשות לניירות ערך לפיקוח של שוק ההון - - - מן הסתם.

<דור דוידיאן: כמו שאמר פרופסור עדי אייל, אם בין מיליון השקל לשני מיליון השקל זה לא כל כך משמעותי לרגולטור, אבל הוא כן משמעותי לאותו עסק.

<דור דוידיאן: זאת אומרת, מדיווחים שקיבלנו מאנשים שהפנינו לפלטפורמות האלה שזה לא משתלם להם.

<דור דוידיאן: בסופו של דבר, הוא צריך ללכת גם לבנק, כי זה לא מספיק לו.

<דור דוידיאן: המיליון שקל הזה לא מספיק לו, זה לא עוזר לו.

<דור דוידיאן: אז הוא מוותר על זה מראש.

רחל עזריה: אוקיי, אני שומעת.

<דור דוידיאן: תודה.

יגאל גואטה: - - -

רחל עזריה: אני רוצה לומר תודה על נייר העמדה שהעברתם.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: כן.

יגאל גואטה: אם הוא גם יודע להגיד לנו מה ההבדלים בין הפיקוח של שוק ההון לבין הרשות לניירות ערך מבחינת עלויות.

רחל עזריה: אוקיי, בסדר.

רחל עזריה: יש פה כמה שאלות שנשאלו.

רחל עזריה: שאלה אחת שעלתה זה לגבי איך עושים את הסנכרון בין הפלטפורמות?

רחל עזריה: שזו שאלה שאנחנו צריכים תשובה עליה.

רחל עזריה: השאלה השנייה שנשאלה לגבי מה ההבדל בעצם בין הפיקוח של שוק ההון לרשות לניירות ערך?

רחל עזריה: לגבי מה קורה מעל מיליון שקל?

רחל עזריה: אני חושבת שאלה שתי הנקודות המרכזיות שעלו.

רחל עזריה: אני אבקש לקבל תשובה ואז אנחנו נמשיך בהקראה.

יגאל גואטה: מה ייתן להגביל סכום בסופו של דבר?

רחל עזריה: והגבלת הסכום הכללי, - -

יגאל גואטה: כן - - -

רחל עזריה: - - למרות שלזה אני חושבת שכבר קיבלנו תשובה.

יגאל גואטה: לא.

רחל עזריה: לזה קיבלנו תשובה.

רחל עזריה: בסדר, גם זה.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: שלוש השאלות.

יגאל גואטה: כי האווירה פה היא עסקים קטנים ואנשים חלשים וסיפורים.

יגאל גואטה: ואם אנחנו ניתן גם 200 מיליון שקל, אז מה?

חיים ילין: זה לא אנשים.

חיים ילין: זה לא אנשים.

יגאל גואטה: האווירה, אמרתי.

רחל עזריה: כן, בבקשה, התייחסויות.

<שמואל האוזר: אני רק אגיד שלא צריך להיות סנכרון בין הפלטפורמות, צריך להיות תצהיר של התאגיד.

<שמואל האוזר: התאגיד עצמו הוא לא מפוקח, אבל הוא כן צריך להצהיר.

<שמואל האוזר: הרגולטורים יידעו איך להגיע לכל אחד בתחום שלו.

<שמואל האוזר: יידעו להגיע לדברים האלה.

<שרה קנדלר: זה יותר במגרש שלכם, האמת.

<שמואל האוזר: אז לכן לא צריך לסבך את הדברים האלה יותר מדי, אבל זה יהיה - - - האחריות של התאגיד.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: בסדר.

<דוידה לחמן מסר: האגרות – לא ברור.

<דוידה לחמן מסר: אני לא הבנתי.

<דוידה לחמן מסר: שאלה: האם פלטפורמה שאצלה הלווה, התאגיד, לווה רק מיליון שקלים, - -

<שרה קנדלר: אז הוא לא תחת פיקוח הרשות לניירות ערך בכלל.

<דוידה לחמן מסר: - - היא לא משלמת כלום, לא, כלום, כלום-כלום, נכון?

רחל עזריה: לא, לא, כלום.

רחל עזריה: כלום.

רחל עזריה: בסדר?

עיסאווי פריג': מה יש כאן?

עיסאווי פריג': מה סוכם?

עיסאווי פריג': אני רוצה שנדבר לגבי מעבר למיליון שקל.

יגאל גואטה: דיברנו.

רחל עזריה: דיברנו.

רחל עזריה: הרגע.

עיסאווי פריג': דיברנו כאן - - -

רחל עזריה: נו.

רחל עזריה: הרגע.

רחל עזריה: דיברנו.

עיסאווי פריג': אני לא ארים ידיים.

<קריאות: - - -

<ורדה לוסטהויז: סליחה, אפשר הערה לסעיף 1?

<ורדה לוסטהויז: בשבוע שעבר שמענו הערות לסעיף 1.

<ורדה לוסטהויז: יש לי הערה פה, אם אפשר לשאול אותה, להגדרת מלווה.

<ורדה לוסטהויז: יש פה בהגדרת מלווה את המילים: "וכן מי שמעביר כספים לבעל רישיון".

<ורדה לוסטהויז: אני חושבת שזה ממש - - -.

<ורדה לוסטהויז: העברת הכספים היא לחשבון הנאמנות.

חיים ילין: לא שומעים.

<ורדה לוסטהויז: אני אומרת שהעברת הכספים צריכה להיות לחשבון הנאמנות ולא לבעל הרישיון.

<ורדה לוסטהויז: זה מאוד מטעה להגיד שמישהו מעביר כספים לבעל רישיון.

<ורדה לוסטהויז: כל הרעיון של חשבון הנאמנות הוא שלא - - -

חיים ילין: לא, אבל הוא צריך להיות ככה כי כל החקיקה שלנו היא ככה.

חיים ילין: יש בעל רישיון - - -

רחל עזריה: סליחה, אני רוצה לשמוע את לה"ב.

רחל עזריה: ההערה שלך הייתה הערה שהושמעה גם בשבוע שעבר.

רחל עזריה: נכון?

<ורדה לוסטהויז: לא, לא, לא.

רחל עזריה: לא?

רחל עזריה: זה לא היה נושא שעלה?

<ורדה לוסטהויז: לא.

<ורדה לוסטהויז: אני לא - - -

רחל עזריה: זה עלה, זה נושא שעלה.

רחל עזריה: זה נושא שעלה, אני זוכרת.

רחל עזריה: רגע, שנייה, זה נושא שעלה.

רחל עזריה: אני מבקשת.

רחל עזריה: אנחנו נתקדם בצורה מסודרת בוועדה.

רחל עזריה: אני מבקשת.

רחל עזריה: בבקשה, נציגת לה"ב.

רחל עזריה: בבקשה.

<לילי לאה בורוכוב: תודה רבה.

<לילי לאה בורוכוב: אנחנו מברכים פה על ההסכמות שהגענו אליהן, שהגעתם אליהן.

<לילי לאה בורוכוב: אין צורך באמת לעשות את הנושא הזה על גבם של העסקים הקטנים, בעצם את הוויכוח בין הרגולטורים.

<לילי לאה בורוכוב: אנחנו חושבים שיש מקום.

<לילי לאה בורוכוב: עם זאת אולי נחשוב דיפרנציאציה בגובה של ההלוואה.

רחל עזריה: מה, לגודל העסק?

<לילי לאה בורוכוב: יש עסקים שזה ייצור חסם להשתמש בפלטפורמה הזו.

<לילי לאה בורוכוב: למשל: שמענו על מפעל ויסקי הראשון בישראל שהוקם בתל אביב שעלויות ההשקעה שלו לא עומדות בגובה של הפלטפורמה הזו.

<לילי לאה בורוכוב: חבל ליצור - - -

רועי פולקמן: לא, אין הגבלה.

רועי פולקמן: אין הגבלה.

רועי פולקמן: אין הגבלה.

עיסאווי פריג': - - - אין הגבלה, מה.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: לא, לא, יש, יש.

רחל עזריה: חבר הכנסת רועי פולקמן, אין הגבלה, אבל זו נקודה שהרבה עסקים השתדלו - - -

יגאל גואטה: זה עלויות אחרות - - -

רועי פולקמן: - - - אם הוא צריך ארבעה מיליון שקל, אז הוא ייקח - - -

<דוידה לחמן מסר: אז אפשר להסמיך את שר האוצר להגדיל את הסכום ולראות מה - - - בוועדה.

<לילי לאה בורוכוב: - - - את הסכום ואת גובה ההשקעה בעסק או סוג ההשקעה - - -

רועי פולקמן: - - -

רחל עזריה: אני אומר לך מה תמיד ההתלבטות: יש יתרון בלהשאיר חקיקה פשוטה וברורה, ואני חושבת שהגענו וגם אתם ביקשתם שאנחנו נייצר איזשהו רף והייתה פה עבודה גדולה כדי להגיע לרף שהוא גם - - -

<לילי לאה בורוכוב: ואנחנו שמחים על זה - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: ואני גם אגיד לך שזה אחד הדברים שהתלבטנו האם לייצר רף לעסקים משפחתיים, ואמרנו: אנחנו נכנסים לכל מיני רובריקות שמסבכות ולכן עדיף להשאיר את זה כמה שיותר פשוט.

יגאל גואטה: כן, אבל מיליון שקל זה באמת מעט.

<לילי לאה בורוכוב: - - - עורכת הדין דוידה לחמן מסר מהסוכנות היהודית מציעה שתהיה אפשרות לשר האוצר להסדיר את הגובה של ההלוואה - - -

<דוידה לחמן מסר: זה חשוב.

<דוידה לחמן מסר: אחרת, זה שלוש קריאות, גברתי.

<דוידה לחמן מסר: אם אתם תסכימו שהפלטפורמות עובדות יפה והתאגידים והעסקים הקטנים מקבלים אשראי, ומיליון שקל ואפשר לעלות למיליון וחצי שקל, אז גם בשביל מיליון וחצי שקל צריך שלוש קריאות או צריך ללכת לרשות לניירות ערך.

<לילי לאה בורוכוב: יש מפעלים - - -

רועי פולקמן: - - - הוא צריך ארבעה - - -

<דוידה לחמן מסר: - - -

<לילי לאה בורוכוב: - - -

רחל עזריה: הבנתי את העניין הזה של השלוש הקריאות.

עיסאווי פריג': שייעברו לפיקוח של הרשות לניירות ערך.

יגאל גואטה: אבל זה עלויות - - -

עיסאווי פריג': - - -

יגאל גואטה: - - -

עיסאווי פריג': - - -

רחל עזריה: אני מבינה את מה שנאמר לגבי אם עוד שנתיים או שלוש שנים ירצו לשנות את הסכום.

רחל עזריה: בואו ניקח את זה למחשבה.

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: לראות אם יש לנו נתיב.

רחל עזריה: פרופסור שמואל האוזר, אם יש לנו נתיב שהוא יותר מורכב, אבל פחות מורכב משלוש קריאות.

רחל עזריה: בסדר?

רחל עזריה: בואו נשאיר את זה - - -

<שמואל האוזר: לא, לא צריך את זה.

<שמואל האוזר: זה בדיוק - - -.

<שמואל האוזר: לא צריך.

עיסאווי פריג': אני לא מבין.

רחל עזריה: לא?

<שמואל האוזר: זה בדיוק מה שהוסכם.

רחל עזריה: אני מסכימה, אבל מה אני אומרת: מה קורה עוד חמש שנים?

<שמואל האוזר: לא.

<שמואל האוזר: אז זו ההסכמה.

<שמואל האוזר: זה מה - - -

רחל עזריה: אז עוד עשר שנים.

<שמואל האוזר: ואם זה - - - לשנות את החוק, שישנה את החוק.

רחל עזריה: אז צריך לשנות את החוק בשלוש קריאות.

<שמואל האוזר: שישנו את החוק.

<שמואל האוזר: כן.

<שרה קנדלר: את חוק ניירות ערך, לא את החוק הזה, עם ועדת הכספים.

<קריאה: לא.

<שרה קנדלר: זה תיקון לחוק ניירות ערך.

<ורד קירי זילברמן: זה לא תיקון - - -

<שרה קנדלר: זה תיקון לחוק ניירות ערך ותיקון - - -

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: אנחנו נפסיק את הדיון על זה כרגע.

רחל עזריה: לגבי לייצר לגודל עסקים, אני בעצמי מתלבטת אם כדאי, אבל אוקיי.

יגאל גואטה: אני רוצה להבין, כיוון - - - איפה הבעיה שלנו באמת להגדיל את זה מעל למיליון שקל?

עיסאווי פריג': - - -

יגאל גואטה: - - -

עיסאווי פריג': - - -

רחל עזריה: כי אחד הנושאים המרכזיים שאנחנו רוצים לוודא שיש איזושהי הפרדה בין פרטים לתאגידים.

רחל עזריה: עד עכשיו ההפרדה בעצם בין פרטים לתאגידים הייתה אם אתה אדם, אתה יכול ללוות ב-PTP לפי הממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון, אבל אם אתה עסק, אז אתה מיד נכנס תחת הרשות לניירות ערך ואז הפיקוח הוא מורכב יותר.

רחל עזריה: ולכן אמרנו: אנחנו מעוניינים לעשות את ההפרדה לא לפי אם אתה אדם או עסק, אלא עד איזה סכום אתה רוצה בתור עסק, ואז זו בעצם איזושהי הגדרה של מה הגודל של העסק.

רחל עזריה: אז ככה אנחנו בעצם אומרים: התאגידים לא נמצאים בתוך האירוע.

רחל עזריה: ההפרדה בין פרטים לתאגידים – אנחנו בעצם מייצרים איזשהו מהלך שהוא רלוונטי לעסקים הקטנים, ולכן כן הגדרנו איזשהו סכום.

רחל עזריה: עכשיו, למה להגדיל יותר, להגדיל פחות?

רחל עזריה: זה הדיון שהיינו בו בשבועות האחרונים.

רחל עזריה: טוב, אנחנו נמשיך להקראות.

רחל עזריה: בבקשה, עורכת ורדה לוסטהויז.

רחל עזריה: הייתה לך הערה מההקראה, רצית משהו מההקראה, ממה שהקראנו בשבוע שעבר.

רחל עזריה: בבקשה.

<ורדה לוסטהויז: זו לא הערה שנידונה בשבוע שעבר.

רחל עזריה: בסדר, אבל זה על הפרקים שקראנו בשבוע שעבר.

<ורדה לוסטהויז: כן.

<ורדה לוסטהויז: בהגדרת מלווה כתוב מי שמעביר כספים לבעל רישיון.

<ורדה לוסטהויז: עכשיו, כל הרעיון הוא שלא ישתמע מהחוק שכספים עוברים לבעל רישיון.

<ורדה לוסטהויז: אנחנו לא רוצים את הכספים האלה, זה צריך לשבת בחשבון נאמנות ולא לאפשר מצב שזה ייכנס - - - לכן, מבחינת ניסוח אני מציעה אחת מהשתיים: או שיהיה כתוב מי שמעביר כספים לחשבון הנאמנות, ויש אחר כך הגדרה של מה זה, או שנרשום פשוט: מי שנרשם כמלווה בפלטפורמה.

עיסאווי פריג': - - -

רועי פולקמן: אז רק שאלה קטנה שאולי גם לא ברורה לי.

רועי פולקמן: יכול להיות שמי שמעביר הלוואה יכול להיות גם גורם בנק או מוסדי, שהוא נותן ההלוואה?

עיסאווי פריג': כן, זה נכון.

<קריאה: כן.

רועי פולקמן: אז ברגע שזה האירוע, אז יש פה איזה באג.

רועי פולקמן: כי איך אנחנו מונעים מצב שהבנקים ייקחו את החוק הזה וישתלטו - - -?

עיסאווי פריג': למה אתה מרחיק?

עיסאווי פריג': - - -

<קריאות: - - -

רועי פולקמן: אז אני שואל: האם לא נכון, גברתי יושבת הראש, לשקול פה לאור האירוע, שיש פה סוגיה, שאולי צריך להגביל את זה.

<קריאה: את הסכום - - -

רועי פולקמן: להגיד שבפלטפורמה שנכללת במושג PTP חייבת להיות הגדרה שחלק מסוים ממקורות הכספים חייבים להיות פרטיים.

רועי פולקמן: כי אחרת יכולה לקום פלטפורמת PTP שישפוך לתוכה הבנק מאה אחוז.

רועי פולקמן: - - - לא?

<יואב להמן: יותר מפחיד - - -

<קריאה: - - -

<דוידה לחמן מסר: - - -

<דורית סלינגר: אבל כתוב - - - רצינו לעודד את המשקיעים המוסדיים להיכנס לשוק הקמעונאי.

<דורית סלינגר: אחת מהדרכים שלהם היא למשל דרך - - -

<דוידה לחמן מסר: סליחה, אדוני צודק, כי לפי החוק הזה בנק יכול להכין פלטפורמה בלי רישיון, בלי רישיון בכלל.

<דוידה לחמן מסר: רק המפקחת - - -

<דורית סלינגר: לא להרוג את המכשיר הזה.

<דורית סלינגר: כלומר, מצד אחד, אם מוסדיים שמים כסף כי זה כספי ציבור וזה משמש לתת לציבור כסף וזה דרך פלטפורמה שיש לה את הכישורים שלה ולא פיתוח של כישורים, אז זה סבבה.

רועי פולקמן: אבל אולי לשים רף.

רועי פולקמן: לא להרוג את זה, אבל אולי להגדיר שחלק מהסכום.

רועי פולקמן: כי אחרת יכולים לקום פלטפורמות שישתלטו על שוק ה-PTP, שהן פשוט יהיו זרוע של הבנקים.

<דורית סלינגר: אז אתה רוצה על בנק - - -

עיסאווי פריג': למה?

עיסאווי פריג': זה קיים, זה קיים.

עיסאווי פריג': זה קיים.

<קריאות: - - -

חיים ילין: חבר'ה, תרשו לי להסביר משהו: לדעתי, יש לכם פה טעות פטאלית.

חיים ילין: הבנק לא יפתח פלטפורמה כזאת.

רועי פולקמן: למה?

חיים ילין: מתי הוא ייקח מיליון שקל ויקבל מיליון שקל ריבית?

חיים ילין: על המיליון שקל הוא יכול לתת חמישה מיליון שקל הלוואות.

חיים ילין: כמה הוא - - -?

רועי פולקמן: לא, זה כמו - - -

חיים ילין: חבר'ה, אתם טועים.

חיים ילין: זה לא כדאי לו.

חיים ילין: אחד.

חיים ילין: שניים, תסתכלי על הרווחיות.

<קריאה: - - -

חיים ילין: - - - את יכולה להגיד המוסדיים.

חיים ילין: לא הבנקים, המוסדיים.

חיים ילין: זה סיפור אחר.

<קריאה: המוסדיים - - -

חיים ילין: - - -

רועי פולקמן: הגברת דורית סלינגר, אולי צריך איזון?

רחל עזריה: ראש הרשות לניירות ערך, פרופסור שמואל האוזר, אמר שהוא צריך לצאת, ואני רק רוצה לומר תודה.

רחל עזריה: נעשתה פה עבודה מאוד-מאוד רצינית ואני באמת מעריכה את המאמץ והיה פה מאמץ משותף: גם של חברי הכנסת וגם של משרד האוצר.

רחל עזריה: באמת היה פה.

רחל עזריה: ואתה במיוחד עשית מאמץ.

רחל עזריה: אני מאוד מעריכה את זה.

רחל עזריה: וזהו, אתה משוחרר.

<שמואל האוזר: תודה רבה לכולם.

רחל עזריה: בכיף.

רחל עזריה: תודה על העבודה המשותפת.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת עיסאווי פריג'.

עיסאווי פריג': עורך הדין ברוך לוברט, שאלה: כשאנחנו מדברים על מלווה ומוסדיים יכולים לתת הלוואות.

עיסאווי פריג': היום יש לנו כמה פלטפורמות פעילות בשוק – ארבע, חמש, משהו כזה.

עיסאווי פריג': יש פלטפורמה היום שהמוסדי שמשקיע בה הוא מנהל את המוסדי.

עיסאווי פריג': אני אקח את זה שמית: פלטפורמה - - - לאיילון.

עיסאווי פריג': מי משקיע באיילון?

עיסאווי פריג': מי הבעלים של איילון?

עיסאווי פריג': מיטב דש?

<יואב גפני: מיטב דש, כן.

עיסאווי פריג': בוא נקריא לילד בשמו: מיטב דש מנהלת את הכסף של העמיתים, שלי ושלך, והיא הבעלים של פלטפורמה.

עיסאווי פריג': אז היא משקיעה את הכסף - - -

רועי פולקמן: יש פוטנציאל לניגוד עניינים.

חיים ילין: - - -

עיסאווי פריג': מה זה, אכבר ניגוד.

עיסאווי פריג': אם זה לא ניגוד עניינים, אז מה זה ניגוד עניינים?

<ברוך לוברט: אז יש לנו סעיף מיוחד שאוסר על בעל שליטה ככלל להשקיע את הכספים שלו, כפי שאתה אומר - - -

<קריאה: - - -

רועי פולקמן: זה ברור, אבל אולי צריך מכסה שאומרת: אם המודל הוא PTP, אז אולי צריך שמשהו יהיה פרטי?

<קריאות: - - -

עיסאווי פריג': - - - במפורש - - - באמת.

רועי פולקמן: מר יואב גפני, צריך לשקול את זה.

חיים ילין: מר יואב גפני, תראה, המגבלה שיכולה להיות, אם אתה בא ואתה אומר שלכל רגע נתון אתה צריך בתוך פלטפורמה השקעה של פרטים בשליש מסך ההון שניתן כאילו כהלוואות, אז אתה יכול למנוע בדיוק שמוסדיים ישימו סכומים מאוד גדולים - - -

רועי פולקמן: - - -

חיים ילין: אני מדבר - - - עכשיו, הפלטפורמות לא יאהבו כל כך.

רועי פולקמן: - - - שיהיה איזשהו אחוז.

חיים ילין: זה בדיוק כמו בכדורסל, אתה יודע: כל הזמן שני ישראלים צריכים לשחק.

חיים ילין: כל הזמן זו בעיה, זו בעיה, כי כל הזמן הם יצטרכו לגייס מהפרטיים בשביל שהמוסדיים - - -

<יואב גפני: אני רוצה - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: כן, כן, כן.

<יואב גפני: יש שתי סוגיות.

<יואב גפני: סוגיה אחת - - - חבר הכנסת עיסאווי פריג', היא הסוגיה של ניגוד עניינים.

<יואב גפני: אם באמת יש בעלים של פלטפורמה שלמעשה זרימה של הכסף מעלה אצלו טובת הנאה, נקרא לזה כך, כי הוא מרוויח גם כמתווך, אז פה החוק - - - הוא מתייחס לסוגיה הזאת.

<יואב גפני: סוגיה אחרת לגמרי היא זו שעכשיו העלה חבר הכנסת רועי פולקמן וגם חבר הכנסת חיים ילין.

<יואב גפני: היא אומרת: רגע, שנייה, אנחנו רוצים להגביל את הפלטפורמה הזו, כך שרק שיעור מתוכה יהיה של הציבור ולא של המוסדיים.

<יואב גפני: אני רוצה לומר לכם – אני הולך אחורה לרגע אחד: אנחנו עשינו מאמץ בכובע אחר שלנו עוד לפני שבכלל היינו רגולטור של השירותים הפיננסיים המוסדרים, ואמרנו: בגלל שהחוסכים לפנסיה לא יכולים ליהנות כמשקיעים מאשראי קמעונאי שהוא יציב, הוא נותן תשואה לאורך זמן – פתחנו את האפשרות שהמשקיע המוסדי דרך פלטפורמות מסוגים שונים יעביר כסף של החוסכים לפנסיה אם זה כסף טוב, אם הבנקים נמצאים שם ועושים רווח יפה, למה שהמוסדיים?

רועי פולקמן: גם במאה אחוז?

<יואב גפני: עכשיו, מה ההבדל?

<יואב גפני: מה ההבדל?

<יואב גפני: המוסדיים זה באמת כסף גדול, הם יושבים על הרים של כסף.

<יואב גפני: השוק הפרטי לא יגיע אם באמת המוסדיים ירצו להיות שם, והם ירצו להיות שם מסיבות טובות, כי זה ייתן לחוסכים לפנסיה שיעור ניכר של תשואה, אם הפרטיים יהיו שם ויגבילו, למשל, עד שליש, אז הפוטנציאל המיידי - - -.

<יואב גפני: המוסדיים לא נמצאים שם.

עיסאווי פריג': - - - את המשק.

חיים ילין: - - -

רועי פולקמן: בקיצור, צריך לבחון את זה - - - או משהו.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: בסדר.

רועי פולקמן: שווה לבחון.

רחל עזריה: בסדר.

חיים ילין: מר יואב גפני, אני אראה לך מה.

חיים ילין: מר יואב גפני, אני אגיד לך מה, היום האלטרנטיבה בתכניות חיסכון שהן אפס.

חיים ילין: אפילו כמעט לכל מקום שאתה רוצה.

חיים ילין: מה קורה היום?

חיים ילין: אנשים, מה עושים?

חיים ילין: לוקחים הלוואות וקונים דירה.

חיים ילין: הם שמים את ההון העצמי שלהם.

חיים ילין: במקום לשים את זה בקרנות או לשים במקומות שמצד אחד הביקושים לדיור – באמת אני אומר לך את זה.

חיים ילין: אני גם רוצה שהילדים שלי אי פעם ייקנו דירה.

חיים ילין: לא יהיה להם, אל תדאג, הם גרים באוהל – אבל מה שאני מנסה להגיד לך שאתה תוריד מצד אחד את הביקושים למקומות האלה שאין דיור, תשים אותם בפלטפורמות אחרות לגמרי, אתה תסיט חלק מהכסף הזה.

חיים ילין: מה שאני מנסה זה להסתכל בצורה ניהולית, אחרת לגמרי, לא נקודתית על מה שצריך לעשות.

<יואב גפני: אני מבין את מה שאתה אומר, רק שאני חושב שלציבור באופן כללי, רוב הכסף כשהוא מושקע באמצעות החסכונות שלו לפנסיה, השיעור שהציבור שם בפלטפורמות האלה כבודדים זה שיעור מגוחך לחלוטין – אנחנו מדברים על כמה מאות מיליונים.

חיים ילין: אבל עד היום לא היה.

עיסאווי פריג': היה מיליארד וחצי שקל.

עיסאווי פריג': היה מיליארד וחצי שקל - - - סכום מפוקח.

חיים ילין: מר יואב גפני, לא היה עד עכשיו.

<יואב גפני: הפוטנציאל של זה, הפוטנציאל של - - - של בודדים לעומת הכסף המוסדי, שזה הרים של כסף.

<יואב גפני: כי חברים, אנחנו לא כל כך אופטימיים.

<יואב גפני: אז מה אם המוסדיים ישימו כי זה יהיה באמת סכום אטרקטיבי פשוט?

<יואב גפני: עכשיו, בעצם, מה שאתם אומרים: אם זה יצליח, אם זה יצליח, ואנחנו לא בטוחים שזה מה שיהיה, אז אתם רוצים להגביל את זה.

<יואב גפני: למה?

<יואב גפני: זה לא מפריע וזה לא בא על חשבון.

<יואב גפני: זה לא שאם המוסדי ישים כסף, אז אי אפשר לקחת כסף - - -

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: הבנו.

רחל עזריה: זה נושא שאנחנו נשאיר לאיזשהם מחשבה ועיון.

רחל עזריה: נמשיך הלאה.

רחל עזריה: בבקשה, כן, עורך הדין והיועץ המשפטי ברוך לוברט, בבקשה.

<ברוך לוברט: אנחנו נמשיך בסעיף 25יח ב"חובת רישוי".

<ברוך לוברט: חובת רישוי – 25יח(א) לא יעסוק אדם בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, אלא אם כן בידו רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי ובהתאם לתנאי הרישיון.

<ברוך לוברט: (ב) מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי בהיקף פעילות נרחב, אלא אם כן בידו רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי בהיקף פעילות נרחב, גם אם אין בידו רישיון מורחב, אם הגיש בקשה לקבלת רישיון מורחב עד תום 30 ימים מהמועד שבו היקף פעילותו היה להיקף פעילות נרחב וכל עוד מתקיימים בו שניים אלה: (1) טרם ניתנה החלטה בבקשתו לקבלת רישיון מורחב; (2) היקף פעילותו אינו עולה על פי שניים מהיקף הפעילות הנרחב המזערי הנדרש לקבלת רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: אני אסביר: הסעיף הזה עוסק באמת בחובה הבסיסית של רישיון.

<ברוך לוברט: סעיף קטן (א) עוסק ברישיון בסיסי, סעיף קטן (ב) עוסק ברישיון מורחב בהיקף פעילות נרחב וסעיף קטן (ג) למעשה מאפשר באיזושהי תקופה קצרה לבעל רישיון להמשיך – גם אם הוא מגיע להיקף פעילות נרחב, להמשיך איזושהי תקופה עד שתינתן ההחלטה בבקשה שלו לקבל רישיון מורחב כדי להמשיך את הפעילות ולא לעצור אותה עד שהמפקח ייתן את האישור הנדרש, ככל שיינתן.

עיסאווי פריג': מה זה "נרחב"?

חיים ילין: עורך הדין חיים ילין - - -

רחל עזריה: אנחנו נמשיך עוד קצת ואז ניקח - - - בסדר?

רחל עזריה: בבקשה.

<ברוך לוברט: סעיף 25יט זה הסעיף שנותן סייגים לחוק.

<ברוך לוברט: הוא מחריג למעשה תאגידים בנקאיים מהחוק וסולקים.

<ברוך לוברט: אני אקריא אותו.

<ברוך לוברט: סייגים לחובת רישוי – 25יט(א) חובת הרישוי לפי סעיף 25יח לא תחול על אלה: (1) סולק כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי), וכן תאגיד הנשלט על ידו או תאגיד שהסולק מחזיק ביותר מ-20% מסוג מסוים של אמצעי שליטה בו; (2) תאגיד בנקאי ותאגיד עזר.

<ברוך לוברט: (ב) השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת, רשאי בתקנות לפתור סוגי גופים נוספים מחובת הרישוי לפי סעיף 25יח.

<ברוך לוברט: אני אומר עוד פעם: הסעיף הזה מחריג למעשה את התאגידים הבנקאיים מהחוק.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, הם יוכלו לתת או לעשות PTP ללא פיקוח של רשות שוק ההון, הביטוח והחיסכון.

<ברוך לוברט: ההנחה היא שהפיקוח יהיה אצל המפקח על הבנקים בבנק ישראל.

<ברוך לוברט: אנחנו לא החרגנו את הגופים האחרים.

<ברוך לוברט: אנחנו כן חשבנו שהגופים האחרים כמו חברות ביטוח או חברות מנהלות של קופות גמל כן צריכים להיות מפוקחים.

עיסאווי פריג': מי בסעיף 25יט(א)(1) היום במשק?

עיסאווי פריג': מי עונה על ההגדרה של סעיף 25יט(א)(1)?

<ברוך לוברט: סולקים היום - - -

חיים ילין: יש רק סולק - - -

<כפיר בטט: שלוש חברות כרטיסי האשראי.

<ברוך לוברט: כל חברות כרטיסי האשראי.

<כפיר בטט: זה מי שמעל 20% – שלוש חברות כרטיסי האשראי.

עיסאווי פריג': אז שלוש חברות האשראי עונות על קטגוריה אחת, היום, בלבד.

<קריאה: נכון.

<קריאה: נכון.

<סימה שפיצר: יש כבר גם רביעי שאושר - - -

חיים ילין: יש את הרביעי שהוא צריך להיכנס עכשיו.

עיסאווי פריג': עכשיו, ההערה שלי בקטע הזה, גברתי היושבת ראש, היא כך: מה אני צריך את סעיף 25יט(ב)?

עיסאווי פריג': למה אני צריך לתת לשר האוצר את הסמכות בעתיד שיאפשר לבטל אחד או שניים?

עיסאווי פריג': למה?

עיסאווי פריג': למה אני צריך לתת לו?

<ברוך לוברט: אנחנו נוהגים בדרך כלל כשאנחנו מחריגים גופים מחובת רישוי, כדי לא להידרש לתיקון חקיקה בשלוש קריאות, אנחנו למעשה, בדרך כלל, במקרים רבים מסמיכים את השר, שר האוצר.

<ברוך לוברט: אנחנו מכניסים לפה גם את ועדת הכספים של הכנסת.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש פה גם פיקוח פרלמנטרי - - -

עיסאווי פריג': אבל בסעיף הזה, ברגע שאתה מעניק את הסמכות לשר – השר בידיו לבטל את כל - - -

יגאל גואטה: באישור ועדת הכספים.

עיסאווי פריג': לא, אין אישור ועדת הכספים.

יגאל גואטה: הנה – "השר, באישור ועדת הכספים - - -".

רחל עזריה: יש, יש – "השר, באישור ועדת הכספים - - -".

עיסאווי פריג': - - - אתה מאפשר לו לבטל את כל החקיקה ברגע שאתה פותח את כל - - -

יגאל גואטה: רק באישור ועדת הכספים.

חיים ילין: - - -

עיסאווי פריג': - - - יש חוק – חוק.

עיסאווי פריג': למה שאני אתן את זה היום?

עיסאווי פריג': זה מהותי מדי, עורך הדין ברוך לוברט, בשביל לתת את הסמכות הזו.

עיסאווי פריג': זו ההערה שלי.

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: התייחסות.

<ברוך לוברט: אני יכול ל דוגמה מהימים האחרונים שאנחנו ועבדים עליה בפרק הראשון שעסקנו באשראי.

<ברוך לוברט: אנחנו נתנו גם סמכות שם לשר האוצר באישור - - -

חיים ילין: נדרש - - -

יגאל גואטה: והוא אומר שגם שם זה לא טוב.

חיים ילין: חבר הכנסת משה גפני הגיע במיוחד, הוא אמר: חבר'ה, הוצאתם אותי - - -

<ברוך לוברט: מה שאני רוצה להגיד זה שבסופו של דבר, לקראת התחלת ההסדרה של שוק מסוים, גם השוק הזה; אנחנו לפחות באשראי נתקלנו בכל מיני בקשות מגופים.

<ברוך לוברט: אני יכול לתת לדוגמה בהקשר של אשראי – בנקים זרים שאין כוונה לפקח עליהם, כי הם מפוקחים כבר במסגרות אחרות או קרנות השקעה, ואנחנו חושבים שנכון להחריג אותם.

<ברוך לוברט: ואנחנו מתכוונים להציע לוועדת הכספים, שר האוצר מתכוון להציע לוועדת הכספים להחריג גופים מסוימים.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, הסמכות הזאת היא סמכות: אל"ף, היא מקובלת בחקיקות.

<ברוך לוברט: לא רק של שר האוצר, של שרים נוספים.

<ברוך לוברט: בי"ת, היא חשובה בשביל.

<ברוך לוברט: כי בסופו של דבר כשמגיעה השעה שבה מתחילים לפקח על שוק מסוים, מתעוררות כל מיני שאלות, ואנחנו חושבים שנכון לאפשר איזושהי גמישות, שוב בפיקוח פרלמנטרי ולא בחקיקה ראשית שדורשת את תהליך - - -

חיים ילין: אנחנו עד עכשיו דיברנו על מי שיש לו רישיון במסגרת זאת שהוא מתארח או תחת תשתיות של בנקים או שהוא מפתח לבד תשתיות.

חיים ילין: כמו בפעם הראשונה, בעל רישיון צריך - - - חשבון נאמנות.

חיים ילין: אוקיי?

חיים ילין: אני מתחבר למה שנאמר פה.

חיים ילין: ופה ביקשו בעצם, ופה ההיגיון שלי.

חיים ילין: זאת אומרת, רק בעל רישיון שפותח את הפלטפורמה יכול לפתוח חשבון נאמנות.

חיים ילין: זה נכון מה שאני אומר?

חיים ילין: או שכל אחד יכול לפתוח - - -

<דורית סלינגר: יש הרבה - - - נאמנות.

חיים ילין: או שכל אחד יכול לפתוח חשבון נאמנות ולאחר מכן הוא יקבל את הרישיון?

חיים ילין: זה חשוב, כי זו המהות, בסופו של דבר, מי מקבל את האשראי.

<ברוך לוברט: אני אומר: הפלטפורמה בשביל להתחיל לעבוד, היא תצטרך כמובן להראות שיש לה חשבון נאמנות, ששם מופקדים הכספים.

חיים ילין: זאת אומרת, קודם כל נפתח חשבון הנאמנות ואחרי זה הוא קונה את הרישיון.

<דורית סלינגר: הוא צריך להיות אותו דבר - - -.

<דורית סלינגר: - - - יש חשבון נאמנות ועוד אין להם רישיון.

<דורית סלינגר: אז זאת אומרת, יש כאן מערך שיש לו איזושהי פעילות והוא יבקש אישור לקבל רישיון.

<דורית סלינגר: רישיון אתה נותן ואתה יכול לתת גם לגוף שלכאורה אין לו שום ניסיון, אבל אתה צריך לראות בכל זאת היערכות, מערכות, ידע, ניסיון, ואת חשבון הנאמנות הוא יפתח תוך כדי או בהתאם.

<דורית סלינגר: אבל לא הבנתי, כי חשבונות נאמנות אפשר לפתוח.

<דורית סלינגר: נאמנים לאגרות חוב פותחים חשבון - - - עורכי דין.

חיים ילין: לא, אני מדבר במסגרת החוק.

חיים ילין: כי פה נאמרה הערה שבעצם רוצים לשנות ולא בעל הרישיון יקבל - - -

<כפיר בטט: לא, לא.

<כפיר בטט: חבר הכנסת חיים ילין, ההערה הייתה של חברת טריא שבעצם הכסף של המלווה לא מועבר לבעל הרישיון.

<כפיר בטט: זאת אומרת, בעל הרישיון אינו מחזיק בכספים, - - - הוא בעל הרישיון, אלא הכספים מפקדים ישירות לחשבון הנאמנות.

<כפיר בטט: זה מוריד את הסיכון שיהיה איזשהו ניגוד עניינים.

<כפיר בטט: כשהמלווים מעבירים כסף לבעל הרישיון הוא מנצל את זה לרעה בצורה כזאת או אחרת.

<כפיר בטט: למשל: - - - שהכסף מועבר ישירות לחשבון הנאמנות ולא לבעל הרישיון.

<כפיר בטט: זאת הייתה - - -

חיים ילין: אבל בעל הרישיון הוא זה שפתח את חשבון הנאמנות.

<כפיר בטט: נכון, אבל זה עדיין אומר שהוא לא יכול לעשות שימוש בכספים - - -

יגאל גואטה: עד מיליון שקל אתה יכול - - -

<דורית סלינגר: - - - חשבון נאמנות - - -.

<דורית סלינגר: חשבון נאמנות לא קשור לניגוד עניינים.

<דורית סלינגר: חשבון נאמנות לא קשור לניגוד עניינים.

<דורית סלינגר: חשבון נאמנות זה חלק מהעבודה - - - כדי להבטיח שהכסף הוא באמת מ-person to person או ממשקיע ללווה.

<דורית סלינגר: ניגוד עניינים יכול - - -.

<דורית סלינגר: היו לנו פה דיונים כבר אם גם אתה מלווה מהכספים האישיים שלך וגם דרך PTP.

<דורית סלינגר: אלה ניגודי עניינים.

<דורית סלינגר: אוקיי?

<דורית סלינגר: לכן, החשבון מאוד לא פותר לך את נושא ניגוד העניינים שעשוי להיות, שאני לא מבינה למה הוא.

<דורית סלינגר: כי אתם פה העליתם את הנושא שאם המוסדי יביא כסף – לבנק אני לא מתייחסת – אבל המוסדיים.

<דורית סלינגר: אני לא ראיתי את ניגוד העניינים פה.

<דורית סלינגר: יכול להיות שיש פה עודף ביקוש על ההיצע הקיים של לווים, אבל לא במסגרת של ניגוד העניינים.

חיים ילין: אני אגיד לך איפה במוסדיים ואני לא רואה ניגוד עניינים.

חיים ילין: אני רואה שאם המוסדיים ישתלטו על פלטפורמה, בסופו של דבר - - -

<דורית סלינגר: נכון.

<דורית סלינגר: אז למה - - -?

חיים ילין: אני אנסה לנמק.

חיים ילין: התשואה שהם יידרשו שונה לגמרי מול העיניים שלהם בגלל הכוח שלהם מול בן האדם הפרטי שאולי מסתפק בחצי מהתשואה הזאת, ואז זה יהיה בעצם אותו מתח.

חיים ילין: כי במקום שזה ירד - - -

<דורית סלינגר: הלוואי ואתה צודק.

<דורית סלינגר: תסתכל על המרווחים - - -

חיים ילין: הגברת דורית סלינגר, ככה זה עובד.

חיים ילין: תשאלי בן אדם פרטי – הוא רוצה 3%, אבל המוסדי אומר:

חיים ילין: בשביל 3% אני לא אצא אפילו לא - - -.

חיים ילין: גם ניגוד עניינים.

חיים ילין: זו ראייה אחרת לגמרי איך הם רואים את הפלטפורמה ומה - - -

רחל עזריה: עורכת הדין יפעת סולל מאגודת אופק, בבקשה.

רחל עזריה: רצית להתייחס.

<יפעת סולל: כן.

<יפעת סולל: כפי שכבר נאמר כאן, יש פה פטור מחובת רישוי לבנקים בשל העובדה שהם כבר מפוקחים.

<יפעת סולל: אנחנו חושבים שצריך לתקן את האפיק הזה בהתאם לחוק שעבר דצמבר ולהוסיף לכאן אגודות אשראי.

<יפעת סולל: מאחר שאגודות אשראי ממילא מפוקחות בעצם בידי אותה מפקחת אז אין טעם לדרוש מהלך כפול של רישוי, מעבר לעובדה שכמובן כל הקונספציה של - - - בנויה מאוד נכון לרציונל של אגודות אשראי שפועלות על בסיס של חברים וערבות הדדית.

<יפעת סולל: אז אם אנחנו לוקחים רגע אחורה, אז בכלל הרציונל נכון יותר על אגודות אשראי מאשר על בנקים, אבל ברמה הרגולטורית – נכון.

<יפעת סולל: כי אם פוטרים פה בנקים, ודאי שצריך לפטור אגודות אשראי.

עיסאווי פריג': יש לי הערה, גברתי היושבת ראש.

רחל עזריה: כן.

עיסאווי פריג': אני רוצה להתייחס לזה בהמשך למה שהגברת יפעת סולל דיברה.

עיסאווי פריג': ברגע שאנחנו מדברים על מטרה חברתית או מיזם חברתי; הרי מה זה מיזם חברתי?

עיסאווי פריג': מיזם חברתי – ככה אני מבין את זה – שהמשקיע לא מצפה לתשואה מההשקעה שהוא נותן.

<יפעת סולל: לא, לא נכון.

עיסאווי פריג': ככה אני מבין את זה.

<יפעת סולל: לא, לא, לא - - -

עיסאווי פריג': אז ברגע שאני אפשרתי לסוכנות היהודית להיות חלק כמיזם חברתי, ושמענו גם את החברות שנותנות הלוואות ללא ריבית, אני לא רואה שום סיבה שאופק תהיה גם שם גם מהזווית הזאת.

עיסאווי פריג': את איתי בקטע הזה?

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: כן, כן.

רחל עזריה: את העניין של הבנקים, אנחנו נשאיר את זה.

רחל עזריה: בסדר?

חיים ילין: - - -

רחל עזריה: כן, אנחנו נשאיר את זה לעוד איזו חשיבה, כי יש פה משהו שמרגיש לא מדויק.

רחל עזריה: אנחנו נשאיר את זה לעוד חשיבה.

רחל עזריה: בסדר?

<סימה שפיצר: אני רוצה להתייחס.

<סימה שפיצר: אם אפשר, להוסיף - - -

רחל עזריה: כן.

<סימה שפיצר: יש הבדל קטן בין אגודות אשראי ל-PTP.

<סימה שפיצר: אגודות האשראי - - -

רחל עזריה: אבל אגודות האשראי עלו בגלל הבנקים.

רחל עזריה: אז אם אנחנו לוקחים את הבנקים לאיזה דיון.

רחל עזריה: טוב, בבקשה.

<סימה שפיצר: אני רק רוצה לחדד.

<סימה שפיצר: אגודות האשראי מעמידות אשראי רק לחברים שלהם.

<סימה שפיצר: ה-PTP לא מעמיד אשראי רק לחברים, ולכן אין פה דמיון מלא - - -

רחל עזריה: אוקיי, אבל גם את עניין הבנקים אני רוצה לקחת לאיזשהו דיון.

רחל עזריה: אז נשים את זה ב"צריך עיון".

רחל עזריה: כן, בבקשה, עורך הדין ברוך לוברט.

<ברוך לוברט: להמשיך?

רחל עזריה: כן, והפעם אנחנו עד סוף סעיף 4.

<לינור דויטש: - - - סעיף 25.

<לינור דויטש: אני פשוט - - - שעברנו לדיבור על מה להוסיף לפטור.

<לינור דויטש: אני פשוט לא מצליחה להבין את הרציונל מאחורי מתן הפטור לבנקים - - -

רחל עזריה: אבל זה מה שאמרנו, שזה לדיון.

רחל עזריה: עזבי.

<לינור דויטש: אז אוקיי - - -

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: אמרנו: אנחנו שמים את זה כנושא לדיון.

רחל עזריה: כרגע אנחנו ממשיכים.

רחל עזריה: זו נקודה שצריכה התייחסות.

רחל עזריה: בבקשה.

רחל עזריה: כן.

<ברוך לוברט: סוגי רישיונות – 25כ.

<ברוך לוברט: "רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי יכול שיהיה רישיון בסיסי או רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: תנאים למתן רישיון בסיסי – 25כא(א) המפקח רשאי לתת רישיון בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה: (1) לעניין מבקש רישיון שהוא יחיד – הוא בגיר, אזרח ישראלי או תושב ישראל, שלא הוכרז פסול דין, לא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל, ולעניין מבקש רישיון שהוא תאגיד – הוא התאגד ונרשם בישראל, בית המשפט לא מינה לו כונס נכסים ולא ציווה על פירוקו ואחד לפחות מנושאי המשרה בו הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל; (2) למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון בסיסי, בהתאם להוראות סעיף 37 ולתוספת הראשונה; (3) מבקש הרישיון, ואם הוא יחיד – גם בעל השפעה בו, לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, וכן לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי, ולא מתקיימות לדעת המפקח נסיבות אחרות המטילות דופי ביושרו וביושרתו לפי אמות המידה שעליהן הורה לפי סעיף 4(ב); לעניין זה ובלי לגרוע מכלליות האמור – (א) יראו כל אחת מהעבירות המפורטות בסעיף 15(א)(3)(א) כעבירה שמתקיים בה האמור בפסקה זו, אלא אם כן מצא המפקח כי מתקיימים טעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה, שבשלהן אין מניעה לעיסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי; (ב) "הורשע בעבירה" – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת; (4) בנושאי המשרה של מבקש הרישיון מתקיימים התנאים למינוי ולכהונה של נושא משרה ובעל רישיון לפי פרק ה'.

<ברוך לוברט: (5) לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – מתקיימים בבעל שליטה ובבעל עניין בו התנאים לקבלת היתר לפי פרק ד'.

<ברוך לוברט: (ב)מצא המפקח כי בשל טעמים שבטובת הציבור מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק בהפעלת מערכת לתיווך באשראי, רשאי הוא שלא לתת רישיון למבקש, אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א) ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

<ברוך לוברט: תנאים למתן רישיון מורחב – 25כב(א) המפקח רשאי לתת רישיון מורחב למבקש שמתקיימים לגביו, נוסף על התנאים האמורים בסעיף 25כא, כל אלה: (1) מבקש הרישיון התאגד ונרשם בישראל.

<ברוך לוברט: (2) למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון מורחב, בהתאם להוראות סעיף 37 ולתוספת הראשונה.

<ברוך לוברט: (3) מבנה התאגיד עומד בדרישות פרק ה'.

<ברוך לוברט: (ב) בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, שיקולים שבטובת הציבור.

<ברוך לוברט: בקשה לרישיון – 25כג.

<ברוך לוברט: על הגשת בקשה לרישיון יחולו הוראות סעיף 17(א) ו-(ב) בשינויים המחויבים.

<ברוך לוברט: החלת הוראות לעניין רישיון – 25כד.

<ברוך לוברט: הוראות סעיפים 18 עד 22 ו-24 יחולו לעניין רישיון ובעל רישיון לפי פרק זה בשינויים המחויבים.

<ברוך לוברט: ביטול או התלייה של רישיון – 25כה(א) המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו בהתקיים האמור בסעיף 23(א)(1) עד (6) בשינויים המחויבים, וכן אם מתקיימים טעמים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו.

<ברוך לוברט: (ב) על ביטול או התלייה של רישיון לפי סעיף זה, יחולו הוראות סעיף 23(ב) עד (ד) בשינויים המחויבים".

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: למעשה, בסעיפים שהקראנו ופירטנו את שני הרישיונות, את שני סוגי הרישיונות האפשריים, הבסיסי והמורחב, התייחסנו לגבי תנאים למתן רישיון בסיסי בדומה לפרקים הקודמים: הון מזערי כמובן שנדרש, אי הרשעה של בעלי ההשפעה, אישורים של נושאי המשרה שיידרשו.

<ברוך לוברט: דיברנו על תנאים לגבי רישיון מורחב שצריך להראות למעשה מבקש הרישיון: גם את המבנה של התאגיד וגם כמובן את הרישום שלו כתאגיד בישראל.

<ברוך לוברט: ולגבי ההוראות של הביטול ואיך להגיש בקשה לרישיון – הפנינו גם, בדומה לפרקים הקודמים, לכל ההליכים שנדרשים לצורך כך.

רחל עזריה: התייחסות?

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<עדי אייל: משהו קצר, רק להזכיר.

<עדי אייל: על מנת ליישם את ההסכמה שהושגה בין הרשויות לעניין הפיקוח, הגדרת לווה בסעיף 25יז – היום כתוב: "יחיד המקבל אשראי".

<עדי אייל: צריך להיות: מי שמקבל אשראי.

<שרה קנדלר: ברור שצריך לתקן.

<שרה קנדלר: זה תיקון.

<ורד קירי זילברמן: יהיה תיקון, אנחנו נבצע תיקונים - - -

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: יש עבודות.

<עדי אייל: - - - תודה רבה.

רחל עזריה: בסדר, כי אנחנו עשינו איזשהו שינוי דרמטי היום.

רחל עזריה: אוקיי?

רחל עזריה: טוב, אז אני אסכם.

רחל עזריה: ככה, השינוי המרכזי והעבודה המשמעותית שנעשתה, ושוב אני מודה לכל השותפים, במיוחד לרשות לניירות ערך וגם לארגון לעסקים קטנים – לה"ב.

רחל עזריה: הייתה פה הרבה מאוד עבודה כדי לדאוג שהדברים ייעשו כמו שצריך ובאמת נוכל לתת מענה גם לעסקים הקטנים, ולכן ההסכמה היא כזו שסכום הלוואה שתחתיו לא יידרש פיקוח הוא מיליון שקל לעסק על ידי סך כל הפלטפורמות.

רחל עזריה: אנחנו בעצם מקבלים את העיקרון של ההפרדה בין פרטיים לתאגידים.

רחל עזריה: החלטה עד מיליון שקל לעסקים קטנים כי במהות הם יותר דומים לפרטיים.

רחל עזריה: מלבד זה יש עוד ארבעה נושאים שאנחנו עוד נצטרך לעשות בהם איזושהי חשיבה.

רחל עזריה: אחד זה הנושא של חל"צ – חברה לתועלת הציבור, שיש עוד עבודה שצריך לעשות.

רחל עזריה: אני אבקש לזמן אצלי ישיבה, יחד עם משרד המשפטים, ולראות אם אנחנו מצליחים להגיע להסכמות.

רחל עזריה: הדבר השני זה הנושא של הפינטק.

רחל עזריה: אני ביקשתי שאת ה-MOU נעכב בשבוע כדי שאנחנו נוכל לדייק בדיוק על מי גם ה-MOU יחול מבחינת חברות הפינטק.

רחל עזריה: והנושא האחרון זה הנושא של הבנקים שהיו פה קצת בקשות לבדוק את העניין האם באמת הבנקים צריכים להיות מוחרגים.

רחל עזריה: הנושא האחרון הוא נושא יחסית קטן, שזה הנושא של לדרוש - - - או להגביל מוסדי.

רחל עזריה: זה גם נושא שעלה על ידי חבר הכנסת רועי פולקמן ושאר חברי הכנסת וביקשו שזה יעלה לדיון.

רחל עזריה: אז זה מה שאנחנו נעשה לשבוע הבא.

עיסאווי פריג': - - -

<ורד קירי זילברמן: אני רק אסביר שבעצם אנחנו קבענו כאן את העקרונות.

<ורד קירי זילברמן: יהיה תיקון עקיף לחוק ניירות ערך.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בוודאי, בוודאי.

<ורד קירי זילברמן: אני גם אבצע את התיקונים היות וייתכן וצריכה להיות עוד חשיבת עומק.

<ורד קירי זילברמן: כרגע הסכמנו על העיקרון.

<ורד קירי זילברמן: ברגע שיהיה לנו נוסח אנחנו נביא אותו והוא יידון.

עיסאווי פריג': נוסח גם למה שהקראנו צריך - - -

<ורד קירי זילברמן: למה שהקראנו – מה, על הצעת החוק?

עיסאווי פריג': בהגדרות – - - - והלווה - - -

<ורד קירי זילברמן: נכון.

<ורד קירי זילברמן: נכון, נכון.

<ורד קירי זילברמן: אנחנו נביא ויהיה תיקון גם למה שהקראנו.

<ורד קירי זילברמן: נכון.

עיסאווי פריג': בסדר.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: הישיבה הבאה תהיה ביום רביעי הבא, לא ביום שני – יש איזה עניין טכני – בשעה 9:00 בבוקר.

רחל עזריה: כולנו נשכים קום ואנחנו נמשיך להקריא מסעיף 5.

רחל עזריה: תודה רבה רבה לכולם.