ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 263, 2017-12-25 11:30

אברהם נגוסה: שלום לכולם.

אברהם נגוסה: שלום לכבוד ראש העיר קרית שמונה, לחברי חבר הכנסת מוטי יוגב חבר הוועדה, ונציגי המשרדים.

אברהם נגוסה: אני שמח שאנחנו מקיימים את הדיון בנושא קליטת עליה בקרית שמונה.

אברהם נגוסה: זה הנושא שנדון בו וכמובן נתייחס לעולים העולים מארצות שונות ובעיקר גם להמשך הגעתם של עולים מבני מנשה.

אברהם נגוסה: אני מודה לך אדוני ראש העיר שהגעת.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע גם מראש העיר וגם מנציגי המשרדים בנושא קידום קליטת העלייה בקרית שמונה.

אברהם נגוסה: בשלב הזה לפני שאני פונה לראש העיר, האם חבר הכנסת מוטי יוגב אתה רוצה לומר דברים?

מרדכי יוגב: רק אפתח במשפט.

מרדכי יוגב: אני ממש שמח שראש עירית קרית שמונה בא לכאן.

מרדכי יוגב: לא נעסוק בלמה לפני כן או לא הצלחנו ליצור את הקשר הזה.

מרדכי יוגב: אני אשמח לכל דבר שמתקדם בקרית שמונה, אנחנו גם משתדלים בדברים שונים.

מרדכי יוגב: היינו ערים לכך שבקרית שמונה במשך זמן בני קהילת בני מנשה שנקלטים בעיר ולברכה, וכך גם בכל הצפון אדוני היושב ראש, הצפון קולט את בני מנשה דרך תהליך קצר שהם עוברים, כשלושה חודשים בכפר הנוער כפר חסידים, תהליך של גיור לחומרה ועברית ודברים נוספים, והם מתפזרים לקהילות שבהם העיריה וקהילה נוספת מוכנים יחד לקלוט אותם, תהליך מבורך בקרית שמונה.

מרדכי יוגב: היינו ערים לכך שהמגשר של הקהילה היא דוברת רוסית והיינו ערים לבעיות שונות.

מרדכי יוגב: הדבר הזה הוא הדבר הראשון גם בתבחין שמשרד הקליטה העיד עליו מספר פעמים וגם בדברים אחרים, השפה היא ה דבר המרכזי.

מרדכי יוגב: את זה ניסינו בדרכים שונות לשנות.

מרדכי יוגב: אין צורך בוועדה אם דברים משתנים בשטח.

מרדכי יוגב: ראינו שהדבר לא השתנה ולא השתנה, וכדי להבטיח שישתנה, הוועדה היא בעיני השליחות הציבורית אחרי שלא הצלחנו לעשות את הדברים בשטח ודברים לא השתנו.

מרדכי יוגב: במספר פעמים בחודש מרץ, אפריל ומאי בשנה שעברה אפילו חשנו שבמידה מסוימת לא דוברים איתנו אמת בלשון המעטה ועל כן, ואם אנחנו כבר פה ביחד, אני מקווה שהכל יהיה לטוב גם לעולים וגם לקריית שמונה ונשמע רק טובות.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה אדוני ראש העיר.

<ניסים מלכה: שלום לכולם, שלום ליושב ראש.

<ניסים מלכה: אני שמח שמקיימים את הישיבה הזאת, זה חשוב מאוד.

<ניסים מלכה: לא צריך להביא אותי לא דרך יושב ראש הכנסת ולא דרך אף אחד.

<ניסים מלכה: פעמיים בשבוע אני נמצא בכנסת אז לא היה צורך בכל ההחלטות האלה, להביא את ראש העיר דרך יושב ראש הכנסת באיזה סעיף של חוק, זה מעליב ופוגע.

<ניסים מלכה: אבל היות וזה מגמתי, אז אני רוצה לדבר על זה.

מרדכי יוגב: סליחה אדוני היושב ראש, אני מתפרץ.

מרדכי יוגב: זה איננו מגמתי ואם ראש העיר ידבר על מגמתי, אז גם אני אשאל אותו למה המוקד הרפואי בקרית שמונה עדיין לא פועל ובקצרין שהתחלנו ביוזמה הרבה אחרי, הוא כבר פועל מזמן.

מרדכי יוגב: אדוני ראש העיר, את ההשמצות עלי ראיתי בעיתונים של קרית שמונה.

מרדכי יוגב: לא טרחתי לענות כי אני מכבד אותך.

מרדכי יוגב: אז אם אתה תייחס לי מגמות, המגמה היחידה שלי שקרית שמונה תעלה ותצליח ושעולים בני מנשה יהיה להם מגשר דובר שפתם, זה בלבד ולא שום דבר אחר.

מרדכי יוגב: אם אני אשמע עוד פעם אחת על מגמות, אז גם התקשורת תדע לספר עליך עוד כמה דברים, אני מקווה ואומר לך, רד מזה.

מרדכי יוגב: אנחנו ביחד באים לסייע ולא באים לפגוע.

אברהם נגוסה: אני מבקש.

מרדכי יוגב: לא, שמעתי פה מילה שלא הייתי מוכן לשמוע.

<ניסים מלכה: לא נעים לשמוע את האמת, אבל מה לעשות.

<ניסים מלכה: אתה יכול להגיד עלי מה שאתה רוצה, אני לא מוטרד מזה ולא מפחד מזה ולא שום דבר.

<ניסים מלכה: ואם חדר מיון לא מתקדם, אתה אשם בזה.

<ניסים מלכה: חלק מזה זה אתה אשם.

<ניסים מלכה: בואו נמשיך.

מרדכי יוגב: תסלח לי, מדוע בחדר המיון מועסק ראש אגף הקליטה שלך יחד עם עוד קרוב משפחה.

מרדכי יוגב: האם אתה רוצה שאני אפתח פה את כל התיקים של קרית שמונה?

מרדכי יוגב: ולמה המגשרת דוברת רוסית כאשר צריך להיות מגשר דובר מנשה?

מרדכי יוגב: האם אתה רוצה שאני אפתח את הכל או שאתה רוצה שנרד לגופו של עניין?

<ניסים מלכה: אתה יכול לפתוח, אין לך כלום.

<ניסים מלכה: אתה יכול לפתוח הכל.

מרדכי יוגב: אני מציע לך שנדבר לגופו של עניין, ספר לנו על כל מה שעושים טוב בקרית שמונה, ושלא תספר על דברים - - -

<ניסים מלכה: אתה מדבר שטויות.

אברהם נגוסה: אני מבקש, חבר הכנסת מוטי יוגב.

אברהם נגוסה: אני מבקש ממך.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: שמעת את הפתיחה שלי אדוני היושב ראש, הייתה כולה לטוב וחיוביות.

מרדכי יוגב: גם לא הגבתי להשמצות של ראש העיר.

אברהם נגוסה: כבוד ראש העיר, אני רוצה להגיד לך, כל דבר זה מאחורינו.

אברהם נגוסה: עכשיו בואו, אנחנו הולכים לדף חדש.

אברהם נגוסה: בואו נתקדם קדימה.

<ניסים מלכה: צודק.

<ניסים מלכה: אנחנו נמצאים במקום, לא צריך לפתוח שום דף חדש, אנחנו כבר ממשיכים ומנהלים את העיר כמו שצריך ויודעים לקלוט עליה, זו לא הפעם הראשונה.

<ניסים מלכה: אנחנו כבר קולטים כמה שנים עולים וקולטים אותם בצורה הכי טובה שיכולה להיות.

<ניסים מלכה: אפשר לבדוק אותנו, אפשר לבוא ולראות.

<ניסים מלכה: אני מדבר עם ראשי רשויות שקלטו את בני מנשה, אין כמו קליטה שנעשתה בקרית שמונה, אין דבר כזה.

<ניסים מלכה: אני שומע עם איזה צרות הם מתמודדים וכשאנחנו את רוב הבעיות של כל העולים, אין עולה היום של בני מנשה שאין לו עבודה.

<ניסים מלכה: אנחנו באופן אישי דאגנו, לקחנו את האנשים למקומות תעסוקה ולדאוג להם שתהיה להם עבודה.

<ניסים מלכה: אנחנו באופן אישי מטפלים בהם אחד אחד.

<ניסים מלכה: משפחות מאמצות את כל משפחות בני מנשה, מערכת החינוך נותנת להם את כל הכלים שצריך כדי שישתלבו באוכלוסייה.

<ניסים מלכה: קודם כל נאמר, אנחנו עבדנו לפי קריטריונים ומי שקבע את הקריטריונים עם כל הכבוד זה לא חבר הכנסת מוטי יוגב, זה משרד הקליטה.

<ניסים מלכה: משרד הקליטה קבע קריטריונים ברורים מי צריך להיות המרכז ומי מנהל הפרויקט.

<ניסים מלכה: פעלנו בדיוק לפי מה שכתוב.

<ניסים מלכה: אחד לאחד.

<ניסים מלכה: לא כתוב שם שצריך לדבר קוקית ולא ספרדית ולא צריך לדבר רוסית.

<ניסים מלכה: לא כתוב בקריטריונים.

<ניסים מלכה: אני מצטער מאוד, לכן עבדנו, מצאנו את האדם הכי מתאים שעומד בכל הקריטריונים.

<ניסים מלכה: בנוסף לזה העסקנו על חשבוננו אדם שעבד, דיבר קוקית ועבד איתם ביחד כדי שיוכל להיות מתורגמן, על חשבון עירית קריית שמונה.

<ניסים מלכה: עירית קריית שמונה מימנה את הבחור שהיום התמנה להיות מנהל הפרויקט, אבל לפני כן הוא התמנה.

<ניסים מלכה: מי שנמצא שם לא מדברת רוסית, היא מדברת עברית וניהלה אותם ולקחה אותם והובילה אותם לאן שצריך.

<ניסים מלכה: אם תרצו ואפשרי נוכל להראות לכם פה סרטונים, תוכלו לראות איזו פעולה נעשתה עם הקליטה שלהם.

<ניסים מלכה: מהיום הראשון אף אחד לא בא אלי, לא מוטי יוגב ולא אף אחד להגיד לי 'אנחנו רוצים להביא קליטת עולים בני מנשה לקריית שמונה'.

<ניסים מלכה: שיחת טלפון שקיבלתי מהרב חנוך שאמר לי 'תשמע, אנחנו רוצים לבדוק את האפשרות להביא משפחות בני מנשה לקריית שמונה'.

<ניסים מלכה: אמרתי לו 'לפני שאתה מביא אני רוצה לשמוע מה זה.

<ניסים מלכה: בוא נדבר'.

<ניסים מלכה: נפגשנו, שבוע אחרי זה הוא הגיע אלי ונפגשנו והחלטנו שכן, אחרי ששמעתי את התהליך שהם עוברים גם בהודו וגם בארץ, אמרתי 'אני מוכן להתמסר להם' קראתי ליו"ר ועדת הקליטה שלנו – היא נמצאת פה - שעושה עבודה נפלאה בכל מה שקשור לנושא הקליטה.

<ניסים מלכה: ישבנו איתו ביחד, שמענו את הדברים, אמרו בשלב ראשון שמי שינהל את זה תהיה עמותה שלהם עד שישתלבו, אנחנו נכנסנו לתוך ההשתלבות הזאת, כמו שאמרתי דאגנו למשפחות שיאמצו אותם, דאגנו לבחור שליווה אותם.

<ניסים מלכה: הוא לא דובר קוקית, הוא מישיבת הסדר, כל הכבוד.

<ניסים מלכה: הוא לא מדבר קוקית, הוא זה שליווה אותם כשהם הגיעו לקריית שמונה, והיה מתאים.

<ניסים מלכה: לא שמענו את חבר הכנסת מוטי יוגב שהוא מתנגד לזה, למה, כי הוא מישיבת ההסדר אז זה בסדר?

<ניסים מלכה: אז אני הסכמתי איתו, אמרתי שהאיש הזה מתאים והוא עומד בקריטריונים, הוא צריך לנהל וזה לא משנה.

<ניסים מלכה: עם כל זה, היה איתו מישהו מדבר קוקית, שהיה מתורגמן.

<ניסים מלכה: עשינו את הדבר, אמרו שצריך ללכת למכרז אחרי שהעמותה עזבה.

<ניסים מלכה: הלכנו למכרז, אנחנו בהתחלה חשבנו שהמכרז הוא על 100% משרה ופרסמנו מכרז ל-100% משרה.

<ניסים מלכה: אחר כך התברר לנו בדיעבד שטעינו.

<ניסים מלכה: ואין מה לעשות, כשהדברים לא כתובים ברור, טועים.

<ניסים מלכה: קיבלנו מכתב ממנהלת המחוז של משרד הקליטה שאמרה 'אתם צריכים לשנות את המכרז'.

<ניסים מלכה: היינו צריכים לפרסם מכרז נוסף, פרסמנו.

<ניסים מלכה: הבחור שפנינו אליו מדבר קוקית, ביקשנו שישתתף במכרז.

<ניסים מלכה: הוא השתתף במכרז וזכה והתחיל לעבוד.

<ניסים מלכה: אז איפה הפשע פה?

<ניסים מלכה: מה עשינו?

<ניסים מלכה: הכל עשינו כמו שצריך.

<ניסים מלכה: הקהילה לא הייתה ללא מרכז אפילו יום אחד.

<ניסים מלכה: אז לא יכול להיות דבר כזה.

<ניסים מלכה: עירית קרית שמונה כפי שידוע לכם, היא מתמודדת עם בעיות קשות של תקציב, עם בעיות של תכנית הבראה, עם חשב מלווה.

<ניסים מלכה: אבל ראיתי בכך חשיבות יותר מהכל, קליטת עולים, להביא אנשים ומשפחות כאלה, אני אוהב אותם ואני רוצה שהם יהיו בקרית שמונה ואני רוצה להביא עוד קבוצה נוספת, ואני הולך ועמל עכשיו, אני מתכוון לנסוע לצרפת להביא עולים, אני נוסע עוד מעט לרוסיה להביא עולים, אני רוצה שיבואו עולים לקריית שמונה.

<ניסים מלכה: אנחנו רוצים אותם במנות קטנות.

<ניסים מלכה: בשנות התשעים קיבלנו 4,000 עולים בבת אחת, גם שם הצלחנו להתגבר ולקלוט אותם, אבל הפעם אמרנו שנעשה קליטה בקבוצות-קבוצות כדי שנוכל להכניס אותם לתוך המערכת קודם כל, הם ישתלבו ואחר כך הם ידעו לקלוט אחרים שיגיעו.

<ניסים מלכה: אז הם יהיו הקולטים שיבואו ויקלטו אחרים.

<ניסים מלכה: עשינו את כל העבודה כמו שצריך.

<ניסים מלכה: מוטי יוגב לא היה איתנו, הוא לא ראה את כל התהליך הזה, הוא לא ראה מה שאנחנו עושים, הוא לא התעניין.

<ניסים מלכה: אני עדכנתי אותו בכתב ואחרי שעדכנתי אותו בכתב הוא קורא לי שצריך ללכת למשטרה 'להתלונן נגדכם על מה שאתם עושים'.

<ניסים מלכה: זו התשובה שקיבלתי בסוף.

<ניסים מלכה: כל העדכונים שהוא מקבל, הוא מקבל מאיזה עיתונאי ממקור ראשון שהוא מעדכן אותו כל הזמן בשקרים ודברים לא נכונים, שחבר הכנסת מוטי יוגב לצערי הרב "אוכל" אותם.

<ניסים מלכה: אנחנו היינו בידידות טובה, עבדנו ביחד ועשינו שיתופי פעולה ביחד.

<ניסים מלכה: אז לא יכול להיות שפתאום דבר כזה, ויש לי הרבה מה לומר על כך, אבל אני לא רוצה לומר את זה עכשיו.

<ניסים מלכה: יש לי הרבה מה להגיד מה המניע לכל ההשתלחות הזאת של חבר הכנסת מוטי יוגב.

<ניסים מלכה: אני יודע, אני יכול לומר אבל אני לא אומר את זה פה.

מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, אם ראש העיר רוצה לחזור להשמצות, התלונה עליו במשטרה תהיה היום.

מרדכי יוגב: יש לך ברירה, אדוני היושב ראש.

<ניסים מלכה: אתה יכול להזמין משטרה.

<ניסים מלכה: אתה לא מפחיד אותי.

אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר, יש לנו נושא.

אברהם נגוסה: הנושא הוגדר לפני הדיון.

אברהם נגוסה: אני מבקש - - -

מרדכי יוגב: אם ראש העיר בורח מהנושא אנחנו נדאג להבריח אותו לאן שצריך.

מרדכי יוגב: אני בעדך ואני בעד קרית שמונה ואני בעד העולים מקרית שמונה ושום נושא אחר לא הטריד אותי.

<ניסים מלכה: תפסיק לאיים, אתה כל הזמן מאיים.

<ניסים מלכה: אתה לא מדגדג לי בכלום.

מרדכי יוגב: צורת הדיבור שלך לא ראויה ורק מסבירה שלא נהגת - - - שום עיתונאי לא עדכן אותי.

מרדכי יוגב: אני חי את קרית שמונה.

אברהם נגוסה: אני מבקש לחזור לנושא.

<ניסים מלכה: אני בנושא.

<ניסים מלכה: אני מדבר על הנושא ואומר שאנחנו קלטנו את בני מנשה, עובדים איתם יפה מאוד.

<ניסים מלכה: המרכז מדבר קוקית, יש לו גם מרכזת, אותה מרכזת ממשיכה לעבוד במימון שלנו, של עירית קרית שמונה, ואנחנו ממשיכים לתת את כל מה שצריך כדי שהעולים האלה ישתלבו וכבר משתלבים בתוך העיר, גם בפעילות חברתית אחרי הצהריים במועדונים של העיר, גם בתעסוקה, גם בבתי הספר, בכל תחום הם נמצאים ואנחנו יכולים ומסוגלים להמשיך לקלוט את העלייה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הוא אמר שיש מגשר דובר קוקית מבני מנשה.

<קריאה: זה לא מגשר זה פרויקטור.

אברהם נגוסה: אדוני מנכ"ל העיריה, תפרט לנו בבקשה.

<אשכול שוקרון: שלום.

<אשכול שוקרון: המגשר זכה במכרז בתחילת אוגוסט ונכנס לעבודה משהו כמו שבועיים-שלושה אחרי זה, אחרי חפיפה.

<אשכול שוקרון: יהודה שהוא דובר השפה הקוקית, ודרך אגב הוא מלווה אותם מתחילת הדרך.

<אשכול שוקרון: לא הצנחנו אותו מחוץ לעיר.

<אשכול שוקרון: הוא תמיד היה מלווה בתפקידים כאלה ואחרים, פעם דרך העמותה, פעם דרך 'תקוותנו' ובאוגוסט הוא בעצם נקלט כעובד עירייה, עד סוף שנה כרגע כי התקציב של הקול הקורא הוא - - -

<מרב תורג'מן: במשרה מלאה?

<אשכול שוקרון: אני אסביר.

<אשכול שוקרון: הוא נמצא ב-50% משרה עד סוף השנה.

מרדכי יוגב: בכמה אחוזים הועסקה דוברת הרוסית לפני כן?

<אשכול שוקרון: אותו דבר.

מרדכי יוגב: 50%?

<אשכול שוקרון: כן.

<קריאה: אל תגיד 'דוברת רוסית' בבקשה.

<קריאה: זה לא נכון.

<קריאה: אני לא מקבלת - - - אתה כל פעם אומר 'דוברת רוסית'.

<קריאה: אתה לא חושב שזה פוגע?

מרדכי יוגב: אנשי קרית שמונה שמשתפים פעולה עם - - - זאת שצועקת.

מרדכי יוגב: היא לא תהיה פה אם היא תצעק.

אברהם נגוסה: אני רוצה להגיד.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת מוטי יוגב מתכוון, כי המטרה פה שיהיה קשר עם העולים החדשים ולכן חשובה שפת האם, ההנגשה בשפת האם של העולים היא יתרון כדי לעזור להם.

אברהם נגוסה: זו הכוונה.

<קריאה: אבל בערים אחרות אין דוברי קוקית.

<קריאה: למה אנחנו לא טובים?

אברהם נגוסה: אני רוצה שתביני.

אברהם נגוסה: אנחנו כחברי כנסת, אני בוועדה זו במיוחד - - -

<אהובה סירוגין: אני יושבת ראש ועדת עליה וקליטה בקרית שמונה.

<אהובה סירוגין: אף פעם לא ראיתי את מוטי יוגב.

אברהם נגוסה: לא, אני רוצה לומר לך את הנהלים.

אברהם נגוסה: יש לך זכות להביע דעתך, הזמנו אותך ואת כאן תביעי את דעתך בתורך, אבל את לא יכולה להיכנס באמצע דיבור של חבר כנסת.

אברהם נגוסה: לחברי כנסת יש פריבילגיה שהם יכולים להיכנס ולהעיר במהלך הדיבור אבל למוזמנים אין להם את הזכות הזאת.

אברהם נגוסה: זה הנוהל, הוא לא נקבע על ידי.

אברהם נגוסה: דבר שני, כשאומרים 'דוברת רוסית' זה לא משהו נגד.

<אהובה סירוגין: אני מבקשת שהוא לא יגיד יותר ככה.

<אהובה סירוגין: מבקשת מאוד כי אני נפגעת.

<אהובה סירוגין: הוא צריך להגיד 'לא דוברי קוקית'.

<אהובה סירוגין: 'היא דוברת עברית אבל לא דוברת קוקית'.

<אהובה סירוגין: כי 'דוברת רוסית', מה, זה חסרון?

<אהובה סירוגין: אדם שדובר רוסית - - -

מרדכי יוגב: אני אפילו לא אתנצל בפנייך משום שזה לא חסרון.

מרדכי יוגב: משום שגם הסבא והסבתא שלי באו מרוסיה והם דוברי רוסית.

מרדכי יוגב: זה לא חסרון, זה יתרון.

<אהובה סירוגין: - - - אז מה?

<אהובה סירוגין: אני מבקשת ממך - - -

אברהם נגוסה: את לא בזכות הדיבור.

מרדכי יוגב: את עוד מעט תצאי מפה כי את אולי זו שאשמה בכך שלא מילאת את חובתך ולא מינית דובר השפה שלהם ולא קלטת אותם כנכון ואולי חרגת מסמכותך, ואולי גם עשית דברים שהם לא בסדר.

<אהובה סירוגין: אתה עבדת שם?

אברהם נגוסה: סליחה, גברת, עם עוד פעם תכנסי לדברים אני אוציא אותך מהדיון.

אברהם נגוסה: אני רוצה שהמנכ"ל ימשיך.

<אשכול שוקרון: אני אמשיך.

<אשכול שוקרון: כמו שאמרתי באוגוסט יצאנו למכרז וקלטנו את יהודה כעובד עירייה בחצי משרה עד סוף שנה.

<אשכול שוקרון: באותם התנאים שעבדה גברת אירנה לפניו, ללא שום שינוי.

<אשכול שוקרון: אני רוצה לציין שלאורך כל הדרך יהודה היה צמוד לקהילה כמתורגמן והיום שניהם עובדים.

<אשכול שוקרון: יהודה עובד כפרויקטור מטעם העיריה ואירנה עובדת כפרויקטורית נוספת מטעם 'תקוותנו' כך שלמעשה במבחן המציאות, שזה בעיני הכי חשוב, אי אפשר להגיד שיש הזנחה או ליווי לא נכון או קליטה לא נכונה.

<אשכול שוקרון: במבחן המציאות, החברים הנפלאים האלה נקלטו, בעיני לפחות, בצורה מדהימה.

<אשכול שוקרון: דיבר על זה ראש העיר, גם תעסוקה, גם ליווי, גם משפחות שתומכות.

<אשכול שוקרון: דרך אגב, כל הגורמים בעירייה שותפים לזה.

<אשכול שוקרון: כולם כולל כולם, ואני חושב שזה מה שחשוב לצורך הדיון כאן.

<אשכול שוקרון: דבר אחרון שאני רוצה להגיד, בעיני הנושא התמוה שאני חושב שאולי הוא חולל את הסערה זה שיש ערים נוספות במרחב שלנו שגם קלטו את בני מנשה, והמגשר לא היה דובר השפה הקוקית ולא קרה עם זה כלום.

<אשכול שוקרון: לצורך העניין, זה לא הגיע לדיון כאן.

<אשכול שוקרון: השאלה ששאלנו את עצמנו, ואולי דרך זה נוצרו כל מיני חילוקי דעות, למה דווקא קרית שמונה, ראש העיר צריך להינזף במכתב חמור, להגיע דרך יושב ראש הכנסת, כשיש ערים כמו עכו אם אתם רוצים, כמו בית שאן לדעתי, מעלות.

<אשכול שוקרון: אני לא ראיתי את ראש עירית מעלות כאן מסביר למה המגשר לא דובר השפה הקוקית, ואני חושב שכאן אולי יש פער שעליו צריך היה לתת את הדעת.

<אשכול שוקרון: כי במבחן המציאות, החבר'ה הנפלאים הללו נקלטו פיקס.

אברהם נגוסה: אנחנו פה במקום הזה דנו הרבה ואנחנו גם קיבלנו החלטות וקוראים למשרדי הממשלה להנגשת שפת האם של העולים, זה מאוד חשוב כי לעולים יותר קל לעשות את הקשר וההתקדמות בשפה שלהם.

אברהם נגוסה: בנוסף יש גם את העניין של הבנה מנטלית והבנה תרבותית.

אברהם נגוסה: גם אני הייתי עולה חדש וגם הייתי פעיל בקליטת עליה, אני מכיר את המשמעות כשעולים חדשים מקבלים את השירות בשפתם וזה מאוד חשוב.

אברהם נגוסה: לכן כל מטרתנו היא כמה שאפשר לעודד ולדרוש מהרשויות המקומיות וממשרדי הממשלה הנגשת שפת האם של העולים שחשובה לנו.

אברהם נגוסה: גם להוציא חוברות עם הסברים, שהעולים ידעו את זכויותיהם וחובותיהם לכן, המוטיבציה היא הכיוון.

אברהם נגוסה: אתה אומר לי שלא נעשה ברשויות מקומיות אחרות, יכול להיות.

אברהם נגוסה: אני לא אומר שיש פתרון בכל מקום, אתה צודק.

אברהם נגוסה: אבל איפה שאפשר, וגם כמות העולים קובעת לעניין.

אברהם נגוסה: אנחנו מבקשים מנציגת משרד הקליטה שתסביר לנו.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה נותן תקציב לצורך הזה, כדי שיהיו רפרנטים או מגשרים ואנחנו מעודדים גם את משרד החינוך שיהיו להם מגשרים בשפת העולים.

אברהם נגוסה: לכן אל תראו את הדבר הזה כדבר שלילי או שמכוון על איזה שהוא רקע אישי או אידיאולוגי, אינני יודע ואיני רוצה להיכנס לזה.

אברהם נגוסה: אבל אני רוצה שכולנו נסתכל במובן החיובי לטובת העולים.

אברהם נגוסה: אין ויכוח על כך שצריך זאת.

אברהם נגוסה: אמרת לנו שהפרויקטור או המגשר, יש לו 50% משרה.

אברהם נגוסה: זה מטעם העיריה או משרד הקליטה?

<אשכול שוקרון: זה כסף שקיבלנו דרך קול קורא שמילאנו שהוא מגיע כל הזמן לשנה, והוא נקלט כעובד עירייה.

<אשכול שוקרון: הכסף מוזרם לרשות, כ-100,000 שקלים.

<אשכול שוקרון: חלק הולך לפעילות וחלק הולך לשכר.

<אשכול שוקרון: זה לא הרבה כסף, ואי אפשר את כל הכסף להשקיע רק בפעילות או רק בשכר, ולכן משהו כמו 66% הולך לשכר ויתרת הכסף לפעילות, שהיא לא פחות חשובה.

<אשכול שוקרון: לכן זה יוצא 50% משרה.

<אשכול שוקרון: אותו יהודה עובד ב-50% משרה נוספים.

אברהם נגוסה: במה הוא עובד?

<אשכול שוקרון: הוא עובד ב-50% דרך 'תקוותנו'.

אברהם נגוסה: גם עם העולים?

<אשכול שוקרון: עם העולים, הוא מלווה את החוגים.

<אשכול שוקרון: חבל שאי אפשר להציג פה את הדברים, אבל קורים דברים נפלאים ואנחנו מתנהלים רק על פי הקול הקורא.

אברהם נגוסה: מה שמעניין אותי שהעולים מקבלים את השירות ב-100%.

<אשכול שוקרון: מקבלים 100%.

<ניסים מלכה: הוא עובד 50% בשכר ללוות את הקהילה, והוא גם מלמד, מעביר חוגים אחר הצהריים במרכז הקהילתי שלנו, ב'תקוותנו', בעוד 50% שממומן לו למרכז הקהילתי.

<ניסים מלכה: אז הוא עובד משרה מלאה איתם.

<ניסים מלכה: הוא רק איתם, ב-100%.

אברהם נגוסה: רק המשכורת באה משני מקומות.

<אשכול שוקרון: כן.

<אשכול שוקרון: חשוב להגיד, והיושב ראש, אתה דיברת על זה.

<אשכול שוקרון: אנחנו מתנהלים אך ורק על בסיס הקול קורא וההנחיות, זו חוברת כזו, של משרד הקליטה.

<אשכול שוקרון: יש תנאים לקבל את הכסף.

<אשכול שוקרון: אנחנו מדווחים, כל דבר קטן מדווח.

<אשכול שוקרון: דרך אגב, אחד הפערים שחשוב להבין שאותו פרויקטור צריך לשבת כל חודש ולדווח דיווחים שמי שלא דובר את השפה העברית ולא קורא את השפה העברית על בוריה, אין סיכוי שהוא יצליח לדווח את כל הבירוקרטיה הנדרשת, ולכן מצאנו פתרונות.

<אשכול שוקרון: אבל בסוף, למגשר יש מספר תפקידים מעבר ללתרגם את השפה או להבין את המנטליות, יש גם כל מיני נושאים בירוקרטיים שקשה להם מאוד לעשות אותם.

<אשכול שוקרון: אנחנו מצאנו לזה – לא אני, אהובה – וייאמר לזכותה, היא מצאה לזה פתרון.

<אשכול שוקרון: ואנחנו מדווחים ומקבלים כסף כמו שצריך.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע גם את משרד הקליטה בעניין זה איך הם פועלים ברשויות מקומיות אחרות.

<ניסים מלכה: הרשות נותנת 10% מצ'ינג.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: מאוד חשוב ואני שוב מדגיש, ועדת העלייה והקליטה קוראת לכל ראשי הערים להעסיק רכזים דוברי השפה הרלבנטית לעולים החדשים.

אברהם נגוסה: מגשרים או פרויקטורים.

אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו קוראים לכולם.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת קסניה סבטלובה חברת הוועדה.

<מרב תורג'מן: לפני שנציגת משרד העלייה והקליטה מגיבה, אני אשמח לדעת האם יש התייחסות לנושא השפה בהנחיות שלכם לרשויות המקומיות?

<אינסה ויניצקי: אני מנהלת מרחב גליל עליון במשרד העלייה והקליטה.

<אינסה ויניצקי: אני אגיד את זה בהמשך.

<אינסה ויניצקי: אני רוצה להגיד, לפי המבטא שלי, הגעתי בשנות התשעים ומנקלטת הפכתי להיות קולטת.

<אינסה ויניצקי: אני תושבת קרית שמונה משנת 1991.

<אינסה ויניצקי: להגיד שבעיר קרית שמונה קולטים עליה לא טוב, אז קלטו כנראה אותי לא טוב, אבל הגעתי לאן שאני הגעתי.

<אינסה ויניצקי: אני חיה שם, אני רואה את העולים משנת 1993 שאני עובדת במשרד הקליטה, התחלתי בתור רכזת ועברתי להיות מנהלת מרחב.

<אינסה ויניצקי: אני מכירה עוד כמה רשויות ואני לא יכולה להתלונן על עירית קרית שמונה.

<אינסה ויניצקי: יש פלוסים ויש מינוסים.

<אינסה ויניצקי: אני אוהבת את העיר, אני אוהבת את מי שעובד בראשה, ואני חושבת ש-3,500 עולים שמתגוררים נכון להיום משנות התשעים בקרית שמונה, זה אומר דרשני.

<אינסה ויניצקי: כולנו עובדים, כולנו בנינו בית, כולנו מגדלים ילדים וכבר נכדים.

<אינסה ויניצקי: אוהבים את העיר, עיר שנמצאת בגבול, ואני גאה להיות תושבת קרית שמונה.

<אינסה ויניצקי: ולענייננו, אנחנו כל שנה מוציאים נוהל קליטה בקהילה בעבודה עם הרשויות ועם המוסדות והעמותות, לטובת קליטת העולים בארץ ויוצאים עם קול קורא.

<אינסה ויניצקי: אנחנו יצאנו ל-2018, השנה הראשונה שכבר הייתה לנו ועדת תמיכות במחוז חיפה והצפון, שדנו על תכניות ל-2018.

<אינסה ויניצקי: בקול הקורא יש קריטריונים משלו.

<אינסה ויניצקי: לבני מנשה, על פי מספר העולים שנקלטו בעיר נותנים את התקציב לקריית שמונה, על פי הקריטריונים של מספר העולים שנמצאים מחודש אוקטובר שנת 2015, 124 נפשות נכון להיום.

<אינסה ויניצקי: יש 100,000 שקל לשנה.

<אינסה ויניצקי: החלוקה שכתובה שם בנוהל זה 70-30.

<אינסה ויניצקי: זה לא יותר מ-70% לשכר.

<אינסה ויניצקי: עוד פעם, יש לנו צוות היגוי בעירית קרית שמונה ואנחנו מחליטים בצוות ההיגוי כמה כסף יהיה לפעילות וכמה כסף יהיה לשכר.

<אינסה ויניצקי: אי אפשר את כל ה-70% מה-100,000 לתת לשכר כי לא תהיה פעילות.

<אינסה ויניצקי: אז אנחנו מחלקים את זה לפי דעתנו, לפי האוכלוסייה והכלים שיש ברשותנו ואחוז המשרה הוא לפי ההחלטה של צוות ההיגוי, וזה בוודאי נכנס למרכבה.

<אינסה ויניצקי: במרכבה הכל שקוף, כל אחד כולל אותך, אדוני חבר הכנסת, יכול להיכנס למרכבה ולראות את כל התכניות גם משנה שעברה וגם בשנה הזאת.

<אינסה ויניצקי: חשוב לי לציין שאני אחראית על כמה ישובים במרחב גליל עליון ונקלטו בני מנשה בעכו, מעלות, צפת וקריית שמונה.

<אינסה ויניצקי: בישובים שאני אחראית עליהם, רק אדם אחד, פרויקטור אחד דובר קוקית, והוא בצפת.

<אינסה ויניצקי: במעלות היא לא דוברת קוקית, היא דוברת עברית ואנגלית.

<אינסה ויניצקי: על פי המכרז.

<אינסה ויניצקי: הכל נעשה על פי המכרז.

אברהם נגוסה: למה לא בקול קורא?

<אינסה ויניצקי: בקול קורא כתוב כך: אם אין בעיר מסוימת דובר קוקית או לא מגיש למכרז את מועמדותו, העיריה יכולה לבקש ממשרד הקליטה לפתוח את זה לכל האוכלוסייה.

אברהם נגוסה: אם אין מועמדים.

<מרב תורג'מן: זה מה שקרה במכרזים האחרונים?

<מרב תורג'מן: לא היה מועמד ראוי או לא הגיש מועמד דובר קוקית?

<אינסה ויניצקי: גם בעכו וגם במעלות.

<אינסה ויניצקי: כן.

אברהם נגוסה: בקרית שמונה?

<אינסה ויניצקי: בקרית שמונה הוא לא ניגש בגלל שהוא היה, בזמן שהעירייה פרסמה את המכרז, הוא היה עובד עמותה.

<אינסה ויניצקי: בנוהל היה כתוב שהוא לא יכול לעבוד בעמותה.

<אינסה ויניצקי: דרך העמותה שבי ישראל.

<אינסה ויניצקי: בגלל זה הוא לא ניגש.

אברהם נגוסה: אבל עכשיו אנחנו מבינים ש-50% דרך עמותה ו-50% דרך העיריה.

אברהם נגוסה: אז איך זה?

מרדכי יוגב: ב'תקוותנו' העיריה מממנת?

<אינסה ויניצקי: לא בעמותה.

<אינסה ויניצקי: שניה.

<אינסה ויניצקי: בוא נדייק.

אברהם נגוסה: תדייקי לנו.

אברהם נגוסה: כי את אמרת מצד אחד מי שעובד בעמותה לא יכול להתמודד, ועכשיו קיבלנו דיווח שהוא מקבל 50% מהעמותה 'תקוותנו'.

אברהם נגוסה: תבהירי לנו.

<אינסה ויניצקי: תקוותנו זה מרכז קהילתי.

<אינסה ויניצקי: זה לא עמותת שבי ישראל.

אברהם נגוסה: זה לא עמותה?

<ניסים מלכה: לא.

<ניסים מלכה: זה מרכז קהילתי.

אברהם נגוסה: אז תקוותנו זה חלק מהעירייה?

<אינסה ויניצקי: זה לא חלק מהעירייה.

אברהם נגוסה: זה עמותה או לא עמותה?

<אינסה ויניצקי: זה לא שבי ישראל.

<אינסה ויניצקי: זה עמותה לא שבי ישראל.

<אינסה ויניצקי: זה ההבדל.

מרדכי יוגב: אז מה ההבדל, תסלחי לי?

מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש - - -

אברהם נגוסה: שבי ישראל זו עמותה שלא קשורה לעירייה.

אברהם נגוסה: את זה הבנתי.

אברהם נגוסה: אבל עכשיו 50% שהוא מקבל מהעירייה, 50% מתקוותנו.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין האם תקוותנו היא חלק מהעירייה או משרד הקליטה או עמותה?

<אינסה ויניצקי: תשאל את מנכ"ל העיריה.

מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, יש פה כמה דברים לא מדויקים בלשון המעטה.

מרדכי יוגב: פה ישב מנכ"ל משרד העלייה והקליטה ואחרי זה גם מנהלת המחוז ואמרו שהתבחין הראשון, וכך גם בכתב ויש לי את זה, שהתבחין הראשון למגשר, פרויקטור לקליטת יהודי אתיופיה הוא דובר אמהרית, לקליטות יוצאי צרפת הוא דובר צרפתית, לקליטת יהודים מארצות הברית, נפש בנפש, דובר אנגלית.

מרדכי יוגב: ולקליטת בני מנשה את שפתם, קוקית ומזית, האמיני לי לא ידעתי מה זה קוקית מה זה מזית, עד שנכנסתי לסוגיה הזאת לפני שנה בדיוק נכון להיום.

מרדכי יוגב: כך הם הצהירו.

מרדכי יוגב: כך שאת, כמנהלת מרחב, ואני מכבד אותך, לא יכולה לומר שונה ממנכ"ל משרד העלייה והקליטה ומנהלת המחוז שלך שהצהירה שהתבחין הראשון הוא דובר השפה.

מרדכי יוגב: זה הגישור הראשון.

מרדכי יוגב: כי כשילד לא נקלט בכיתה א' וילדה בגן או לקופת חולים, אז הצרות מתגלגלות והולכות ונופלות או על הקהילה הקולטת, או שהם עוברים לרווחה.

מרדכי יוגב: זו הנקודה הראשונה בקליטת עליה.

מרדכי יוגב: אינני יודע כמה עולים במדויק יש, היה לי מספר יותר גדול, יותר קטן, אתם יודעים טוב ממני אם זה 124 או 230 בקהילת בני מנשה של קרית שמונה.

מרדכי יוגב: גם זה מספר.

מרדכי יוגב: אבל שוב, את כאחראית על הדבר, ושוב – כרצף, הדבר הראשון, התבחין הראשון שנאמר עליו הוא דובר השפה.

מרדכי יוגב: מי שפנה אלי, בשביל שראש העיר יידע, זה אותו חנוך משבי ישראל.

מרדכי יוגב: הוא היה זה שפנה ובא לפה, כשהיה פה דיון ולא אף אחד אחר.

מרדכי יוגב: לאחר מכן גם מתוך העיר אנשים שמטפלים בקהילה, ואני אומר את זה גם לך ידידי ראש העיר, אנשים שמטפלים בקהילה אמרו 'נוצרים לנו פה פערים' הם לא מצליחים לטפל בבעיות שלהם ואנחנו מקבלים - - -

<ניסים מלכה: הם בדקו?

<ניסים מלכה: עשו בדיקות?

<אהובה סירוגין: מי אמר?

מרדכי יוגב: אני לא שואל אותך ולא מדבר אלייך, אדוני היושב ראש, אתה יכול להוציא את הגברת הזאת?

מרדכי יוגב: אני מבקש להעיר לה פעם ראשונה ושניה.

מרדכי יוגב: היא גם חצופה, ואני גם חושב שאם היה צריך לחקור מישהו במשטרה, זו אותה.

<אינסה ויניצקי: אני עוד לא סיימתי.

אברהם נגוסה: אני יודע.

אברהם נגוסה: אבל חבר הכנסת שואל שאלה.

<אינסה ויניצקי: הוא גם שואל וגם עונה.

מרדכי יוגב: יכול להיות שראש העיר לא יודע, אבל היא בוודאי מינתה את מי שלא ראוי.

אברהם נגוסה: גברת אהובה, אני מבקש ממך.

אברהם נגוסה: אני לא רוצה להוציא אותך.

אברהם נגוסה: אמרתי לך שניתן לך לדבר.

אברהם נגוסה: שמענו את המנכ"ל, אנחנו עכשיו שומעים את נציגת משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: אנחנו חברי הכנסת שואלים, אנחנו לא מחפשים אשמים אלא רוצים לראות איפה האמת ואיפה אנחנו יכולים לקדם ביחד איתכם, זה כל העניין.

אברהם נגוסה: לכן אני מבקש שתחכי בסבלנות לתורך כשיגיע.

אברהם נגוסה: את כיושבת ראש ועדת עליה וקליטה בעירייה, ניתן לך את זכות הדיבור.

<ניסים מלכה: אדוני היושב ראש, לפני שתמשיך, אינה תסביר על 'תקוותנו' שאלו פה שאלה מה הקשר של תקוותנו לרשות המקומית.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם זו עמותה או לא.

<ניסים מלכה: יש לנו שני מרכזים קהילתיים בקרית שמונה.

<ניסים מלכה: יש מרכז קהילתי של חברת המתנ"סים ויש מרכז קהילתי שזה מרכז תקוותנו.

<ניסים מלכה: אלה שני המרכזים יושבים בבניינים של קרית שמונה.

<ניסים מלכה: הם קיבלו כנותני שירות חברתי לקריית שמונה.

<ניסים מלכה: עירית קרית שמונה אין לה פעילות חברתית אחר הצהריים, היא מתעסקת רק בחינוך הפורמלי.

<ניסים מלכה: כל הנושא של החינוך הבלתי פורמלי מועבר למרכזים הקהילתיים.

<ניסים מלכה: לכן מרכז תקוותנו עושה את זה.

<ניסים מלכה: יש גם פעילויות שאנחנו ממנים אותן, זאת אומרת שאנחנו מעבירים כסף לתקוותנו כדי שהם יוכלו לבצע אותה, כמו שאנחנו מעבירים כסף למתנ"סים כדי שיעשו פעילויות נוספות שהרשות מבקשת אותן, אז אנחנו מממנים אותם.

<ניסים מלכה: כי הם המקצועיים, הם אלה שיודעים לעשות את העבודה ולא בתוך העיריה.

<ניסים מלכה: לכן אלה המרכזים שיש לנו בעיר.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: זה אחד המרכזים של העיריה.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: תמשיכי בבקשה.

<אינסה ויניצקי: אני רוצה לציין שכל העולים בני מנשה עובדים.

<אינסה ויניצקי: אין עולה חדש אחד, היינו לפני כמה ימים במסיבת חנוכה עם מחזיקת תיק הקליטה וראש העיר, וראש העיר שאל את העולים שישבו באולם 'מישהו רוצה לעבוד, מישהו לא עובד, תרימו יד' אף אחד לא הרים יד.

<אינסה ויניצקי: אין עולה חדש מבני מנשה שרוצה לעבוד ולא עובד.

<אינסה ויניצקי: פשוט לא קיים דבר כזה.

<אינסה ויניצקי: וזה בזכות גם העיריה וגם מחזיקת תיק הקליטה.

<אינסה ויניצקי: היא נסעה ברכב שלה ביחד עם הפרויקטורית שהייתה קודם, ברכב שלה, כי ליהודה אין רכב ואין גם רישיון נהיגה, נסעו למפעלים.

<אינסה ויניצקי: עשינו גם יריד תעסוקה שבזכותו הזמינו ללשכת העבודה בקרית שמונה את המעסיקים שמסביב בקיבוצים ובתוך קרית שמונה, וראש העיר היה נוכח שם.

<אינסה ויניצקי: שם מילאו את השאלונים, שם יצרו קשר ישיר עם בני מנשה שעוד לא הספיקו לסיים את אולפן א'.

<אינסה ויניצקי: אני בעד דובר קוקית, אין לי שום בעיה עם זה.

<אינסה ויניצקי: אם אתה יכול לספר לי איך נקלטים אז אני יכולה לספר לך איך אני נקלטתי.

<אינסה ויניצקי: אני עברתי את הקליטה על בשרי.

<אינסה ויניצקי: אף אחד מאלה שיושבים פה לא יכול לספר לי איך עושים את זה, ובאיזו שפה יותר טוב לעשות.

<אינסה ויניצקי: אבל אחרי שנתיים שהעולים נמצאים בעיר להגיד שהם לא נקלטו טוב, אין לזה הוכחות.

מרדכי יוגב: אינה, שאלה לי אליך.

מרדכי יוגב: איש לא אמר שהם לא נקלטו טוב ולכן כל ההשמצות שנשמעות פה, גם ממך כנציגת משרד הקליטה, אינן ראויות.

מרדכי יוגב: אנחנו דיברנו על המגשר נטו, זה הסיפור.

מרדכי יוגב: עכשיו אני שואל אותך, האם נקלטו בקרית שמונה בשנים האחרונות עולים מארצות אחרות?

<אינסה ויניצקי: כן.

<אינסה ויניצקי: אתה רוצה מספרים?

מרדכי יוגב: כן.

<אינסה ויניצקי: בבקשה.

<אינסה ויניצקי: משנת 2002 עד 2017 הגיעו לקריית שמונה - - -

מרדכי יוגב: לא, דברי איתי על השלוש שנים האחרונות.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: עד 2017.

מרדכי יוגב: לא מ-2002.

<אינסה ויניצקי: תיקח 2007 עד 2017 הגיעו 344 נפשות, 179 נפשות.

מרדכי יוגב: 344 נפשות.

מרדכי יוגב: משנת 2007.

מרדכי יוגב: אני שואל עכשיו על השלוש, ארבע, חמש שנים האחרונות.

<אינסה ויניצקי: לא לקחתי את המספרים, אני לא יכולה לזרוק לך ככה.

מרדכי יוגב: כי תשובה שקיבלנו גם בכתב מהעירייה, ויודעת פה הוועדה, או בעל פה, היא שהמגשר שניתן על ידי מי שמינתה אותו, משום שיש עוד עולים שעלו בשנים האחרונות מארצות אחרות.

מרדכי יוגב: זו הייתה תשובה רשמית שנתקבלה פה.

מרדכי יוגב: רוצה לומר, היא איננה תשובה מדויקת.

מרדכי יוגב: כאשר לי אומרים נתונים שאינם מדויקים ואני מצטער על זה שאת מצטרפת להגנה על כך שמגשר לבני מנשה לא יהיה דובר שפתם, משום שהיה במקום דובר שפה ומשום שפה מנכ"ל משרד העלייה והקליטה אמר שזה התבחין הראשוני שצריך, ואם זה כך אז נא לפעול בהתאם למה שצריך.

מרדכי יוגב: אני לא אספר לך איך קולטים כי את עוסקת בזה יום יום ואת עושה את זה בטח טוב ממני, ואין לי שום טענה על מה שאת עושה.

מרדכי יוגב: אבל יחד עם זאת אני סבור שמגשר לעליה צריך להיות דובר שפתם.

מרדכי יוגב: אני גם יודע שאני מאוד רוצה לעזור לעולי צרפת, ויש לי קושי בשפה ואני פחות מצליח.

מרדכי יוגב: וגמגמנו עם שניים, אני באנגלית, הוא לא ידע ולא הצלחנו.

מרדכי יוגב: אני באנגלית מגומגמת לא יכולתי לעזור לו.

מרדכי יוגב: הרי זה דברים ברורים ופשוטים.

מרדכי יוגב: תאמיני לי אני אוהב את קרית שמונה, ואוהב אותה מאוד, והלוואי וחלק מילדיי היו נשארים שם, רבים מהם עברו שם בלימודים גם במתמיד בשלף וגם בישיבת הסדר וגם שניים בתל חי, ואוהב את העיר הזאת מאוד, ואומר הלוואי וילדיי היו נשארים בה, ורוצה בטובתה.

מרדכי יוגב: כל הסיפור היה מאוד ממוקד ומאוד דורש את היושר ואת האמת של הנתונים ולא את הסיפורים.

מרדכי יוגב: כשהוא עבר לנקודות של חוסר יושר, אז זה הקפיץ אותנו כאן ויש יותר מדי נקודות של חוסר יושר שעלו לאורך הדרך, אנחנו כבר שנה מתאמצים ומי שהפעיל אותנו זה שבי ישראל.

מרדכי יוגב: אותו חנוך שפנה אליכם, אמר 'יש שם בנאדם, אני לא מכיר את הבנאדם הזה, יודע את שמו הפרטי, לא יודע אפילו איך קוראים לו בשם משפחה, יודע שזה יהודה.

מרדכי יוגב: ויהודה גם הוא – אינני יודע ועל זה אני לא בא בביקורת – החלטתם להעסיק אותו ב-60% ולא ב-70%, על זה אינני יודע כי אני מבין שיש פה נתונים לכאן ולכאן.

מרדכי יוגב: מחייכת זו שלידך ואלה נתוני האמת, אולי גם על זה היא רוצה לכפור.

מרדכי יוגב: הוא מועסק ב-60% לא ב-70%, האם זה נכון או לא נכון, אני רק יכול לשאול שאלה.

<אינסה ויניצקי: רגע, 70% דיברנו שהחלוקה צריכה להיות של עד 70%, לא יותר, שכר.

<אינסה ויניצקי: 30,000 שקל.

<אינסה ויניצקי: אנחנו מדברים על 100,000 שקל.

<אינסה ויניצקי: לפחות לפעילות.

<אינסה ויניצקי: אבל ההחלטה של צוות ההיגוי הייתה אחרת.

מרדכי יוגב: סבבה.

מרדכי יוגב: האם הגברת הקודמת הועסקה ביותר?

<אשכול שוקרון: אותו דבר.

מרדכי יוגב: הועסקה באותם אחוזים?

מרדכי יוגב: מצוין.

<אינסה ויניצקי: אבל נכון לעכשיו אנחנו מדברים שמחודש אוגוסט מועסק יהודה, על ידו עובדת - - -

מרדכי יוגב: סליחה, גם בזה את לא מדייקת כי הוא מועסק רק מאוקטובר.

מרדכי יוגב: אז אפילו לא יודעים את הפרטים בתור אחראית אזורית.

מרדכי יוגב: אז אנא מכן, את אומרת דברים שאינם נכונים.

<אינסה ויניצקי: אבל אני לא מעסיקה שלו.

מרדכי יוגב: את מדווחת פה על טווחים לא נכונים.

מרדכי יוגב: באוגוסט היה מכרז שני אחרי שמכרז ראשון נפסל.

מרדכי יוגב: בתוך המכרז הזה, למרות שנאמר שהתבחין הוא שפה, בכוח ניסו להכניס גם את הקודמת, כאשר נאמר לנו פה שהמכרז הוא שפה, בכוח הכנסתם גם אם זו שדוברת דווקא רוסית.

מרדכי יוגב: כאשר כך דברים נעשים, הם לא נעשים נכון.

<אינסה ויניצקי: דוברת עברית.

<אינסה ויניצקי: קודם כל היא דוברת עברית.

מרדכי יוגב: דוברת עברית.

מרדכי יוגב: אני מדבר באבחון המקצועי לצורך עזרה לעולים.

<אינסה ויניצקי: אוקיי.

<אינסה ויניצקי: היא לא דוברת קוקית.

מרדכי יוגב: היא לא דוברת קוקית ומזית.

מרדכי יוגב: אני מקבל את ההערה הזאת לגמרי.

מרדכי יוגב: היא איננה דוברת קוקית ומזית.

מרדכי יוגב: הוא לא מועסק מאוגוסט, אז גם את בתור אחראית אזורית מוטב היה לך שכמנהלת אזורית תדייקי בפרטים.

מרדכי יוגב: פה אני שואל אותך עכשיו שאלה, האם ל-2018 יש קול קורא של קרית שמונה שיאפשר את המשך העסקתו של יהודה?

<אינסה ויניצקי: בוודאי.

<אינסה ויניצקי: המשך העסקתו - - -

מרדכי יוגב: אני גם אשמח שקרית שמונה תמשיך ותקלוט בני מנשה.

מרדכי יוגב: אני שואל.

<אינסה ויניצקי: אני לא המעסיקה שלו.

<אינסה ויניצקי: אבל את צריכה לאשר את זה.

<ניסים מלכה: אין קול קורא.

<אינסה ויניצקי: אנחנו נאשר דו"חות.

<אינסה ויניצקי: בגלל זה אני לא מדייקת אם מאוגוסט או מספטמבר.

<אינסה ויניצקי: כשאני אקבל את הדו"חות של עירית קרית שמונה - - -

מרדכי יוגב: האם את פעם פגשת, ראיינת את יהודה בעת האחרונה, שאלת מה מצבו?

<אינסה ויניצקי: אני לא ראיינתי, לפני יומיים עמדתי לידו על הבמה מול קהילת בני מנשה.

מרדכי יוגב: אז את אפילו לא יודעת ממתי הוא מועסק, ממתי יש לו תלוש שכר.

<אינסה ויניצקי: מה אני צריכה לדעת?

מרדכי יוגב: כי את אחראית עליו.

<אינסה ויניצקי: אני אומרת לך שאני לא המעסיקה שלו.

<אינסה ויניצקי: כשאני אקבל את הדיווח אני אאשר או לא אאשר.

אברהם נגוסה: בסדר.

אברהם נגוסה: את סיכמת?

<אינסה ויניצקי: אני חושבת שכן.

<אינסה ויניצקי: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: לשאלות האלה תענה אהובה, יושבת ראש ועדת עליה וקליטה בעירית קרית שמונה.

<אהובה סירוגין: שלום לכולם.

<אהובה סירוגין: בכל הבלגן אני אשמה.

<אהובה סירוגין: נפגשתי עם הרב חנוך בחדר טיפולים.

<אהובה סירוגין: היה לי סרטן סוג 4, כל אחד מתבייש לדבר על זה, ראש העיר מגן עלי, המנכ"ל מגן עלי, כולם שותקים אבל פעמיים לא הגעתי לוועדה, כי נאלצתי ללכת לרופא.

קסניה סבטלובה: קודם כל רפואה שלמה.

<אהובה סירוגין: היום אני יכולה להראות לכולם שביטלתי לבעלי ביקור אצל כירורג כי הוא גם הסתבך עם מחלה.

<אהובה סירוגין: נפגשתי עם רם חנוך וחשבתי שזה מצווה שאני אקח את העולים החדשים ולא היה משנה איזה.

<אהובה סירוגין: פניתי לאינה ולראש העיר.

<אהובה סירוגין: ראש העיר אמר 'מזמן דיברתי עם הרב חנוך אבל אם את לא רוצה לשים את התיק על השולחן, אני תומך בך בכל דבר.

<אהובה סירוגין: ' דיברתי עם גברת אינה, היא אמרה גם.

<אהובה סירוגין: פגשנו את הרב חנוך, קיימנו ועדת היגוי כמו שהיה צריך בנהלים.

<אהובה סירוגין: הגיע אלי הרב חנוך ואמרתי 'לעירייה אין תקציב.

<אהובה סירוגין: אנחנו בתכנית הבראה ולא ראש העיר הנוכחי ולא אני ולא מי שנמצא פה, לא אשם בזה שהעירייה עברה מ - - - שנים לפני זה קרה' חשבתי איך אנחנו נסתדר.

<אהובה סירוגין: נכנסתי לאינטרנט וראיתי שהעולים דתיים, דיברתי עם ראש העיר, דיברתי עם המנכ"ל, הגעתי למסקנה שצריך למצוא בשבילם מקום שהם יוכלו להתפלל וללמוד לפי הנפש שלהם וזה היה לנו במרכז תקוותנו.

<אהובה סירוגין: מכיוון שיש שם בית כנסת והם באים לשם ומתפללים כמה פעמים שהם רוצים.

<אהובה סירוגין: העולים האלה הגיעו אלי הביתה, אחרי שהייתי בטיפולים, מרים, שירה, ילדים, נתתי להם סוכריות, באו לבקר אותי כאישה חולה ולתמוך בי.

<אהובה סירוגין: ואני ביקשתי משירה ומרים, שתי בנות שידעו עברית טוב פרט ליהודה, ויהודה היה מתעסק בדברים אחרים, 'האם אתן תוכלו לעזור לנו בשפה כי אתן מדברות טוב' הבנות אמרו 'כן אהובה נעזור לך'.

<אהובה סירוגין: הייתה לנו ועדת היגוי והיה צריך לצאת מכרז, כל הפעילות כמו שנאמר בתקוותנו היא רק בגלל שיש שם תנאים לאנשים דתיים וכל שבת יש שם אוכל, סעודה, ומתפללים.

<אהובה סירוגין: עשו מכרז ועוד לא היו קוקים אצלנו.

<אהובה סירוגין: עוד לא היו אנשים, מאיפה ניקח קוקים?

<אהובה סירוגין: אז יש בנוהל משפט שאם אין כרגע דובר קוקית אתם יכולים לבקש ועל פי בקשה מסוימת תוכלו לקחת פרויקטור אחר.

<אהובה סירוגין: ראש העיר חתם על המכתב ושלח אותו למשרד הקליטה ושם יש ועדה שהיא כן מאשרת או לא מאשרת.

<אהובה סירוגין: לא ידענו אם אישרו או לא.

<אהובה סירוגין: אישרו, לקחו בחורה שיודעת עברית אנגלית ורוסית כמוני.

<אהובה סירוגין: גם אני יודעת לדבר אנגלית ועברית אבל אני לא יודעת קוקית.

<אהובה סירוגין: לא חשבנו 'נזרוק אותם רק כדי לקבל את הג'ובים'.

<אהובה סירוגין: לא.

<אהובה סירוגין: לבחורה הזאת שהייתה לנו ישיבת ועדת עליה וקליטה אמרנו זה הילדים והילדים אהבו אותה, הם קופצים עליה כשרואים אותה.

<אהובה סירוגין: והיא עם יכולת לבקש תרומות.

<אהובה סירוגין: עשינו לילדים האלה טיולים לחרמון, טיול למפעל שוקולד.

<אהובה סירוגין: יש לנו במפעל השוקולד שם גם דובר רוסית, הוא מחזיק אותה.

<אהובה סירוגין: אז הוא נתן לילדים להיכנס בחינם על חשבון של משרד הקליטה הזמנו אוטובוס, לקחנו את הילדים לשם, יש לי את זה בתמונות.

<אהובה סירוגין: נתנו להם כובעים וחלוקים והם עשו דברים משוקולד.

<אהובה סירוגין: אחרי זה עשינו חוג שירה והילדים האלה שרו ברוסית.

<אהובה סירוגין: גם יהודה, כשהגיע הזמן שהוא סיים לעבוד בעמותה, אמר 'אני לא רוצה לעבוד' הדו"חות האלה שמשרד הקליטה דורש, ברור שיהודה עד היום לא יודע למלא.

<אהובה סירוגין: כמה שלא ישבנו איתו אבל הוא בחור טוב ויש לו כשרונות אחרים, ושילבנו.

<אהובה סירוגין: הכל שילבנו.

<אהובה סירוגין: עשינו הכל לטובת העולים האלה.

<מרב תורג'מן: הוא לא פה כדי להגיב אז אני אשמח שלא תדברו ישירות על הכישורים של אותו בחור או על היכולות של אותו בחור.

<מרב תורג'מן: הוא לא כאן.

<אהובה סירוגין: בסדר.

<אהובה סירוגין: אני מסכמת, בחנוכה אותה בחורה מצאה תורם, הביאו לילדים כל מיני מתנות ולמבוגרים.

<אהובה סירוגין: ראש העיר שאל 'מישהו לא מרוצה' כולם מרוצים, אבל יש דבר מאוד חמור, לא יודעת מאיפה הוא נובע, שהילדים האלה כבר באים אלי ואומרים לי 'אהובה, אומרים לנו לדבר את האסור כי את מדברת רוסית' בגלל זה אני מבקשת ממך מוטי יוגב, אל תגיד 'דוברת רוסית' כי לדעת את השפה זה לא בושה.

<אהובה סירוגין: אני יודעת רוסית, אני יודעת אידיש, אני יודעת עברית ואנגלית.

<אהובה סירוגין: תודה לכולם.

<אהובה סירוגין: אדוני היושב ראש, אימצתי אל לבי שאתה מוכן ביחד איתנו לפתור את כל הבעיות ויש לנו בעיות להביא עולים לקריית שמונה.

<אהובה סירוגין: אם אתה תיקח את הדגל ותעזור לנו אני והצוות וכל העיר, יש לנו פוטנציאל, יש לנו דירות.

<אהובה סירוגין: כל העולים קיבלו דירה מעמידר.

<אהובה סירוגין: היה צריך לעזור להם לקחת ביד ולהביא, זה כשרון, אדם צריך להיות כמו אמא לטפל בהם.

<אהובה סירוגין: פתאום הם מאבדים כרטיסים מהבנק, צריך בלילה לנסוע ולהוציא מכספומט.

<אהובה סירוגין: יש לנו עכשיו מחשבים לחלוקה ולא חילקנו, אתם יודעים למה?

<אהובה סירוגין: כי אנחנו כבר מפחדים לחלק, אני חושבת איזה עוד תיק יתפרו לי בגלל שאנחנו מחלקים מחשב לילד.

<אהובה סירוגין: הבחורה הזאת נסעה ולקחה ממיקרוסופט מחשבים.

<אהובה סירוגין: עוד שני עולים דוברי רוסית תיקנו אותם.

<אהובה סירוגין: אמרתי אני לא יודעת איך לעשות את זה שלא יכניסו אותי לבית הסוהר, אז בואי נעצור, מכולם נלמד קוקית וזהו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: קודם כל אנחנו מאחלים לך רפואה שלמה ודבר שני אנחנו מעריכים את ראש העיר והצוות שאתם קוראים שהעולים יגיעו לקריית שמונה.

אברהם נגוסה: זה כבר דבר חיובי שאתם רוצים לקלוט את העולים.

אברהם נגוסה: בקשר לעניין של המגשר, אני מבין שהמגשר עוסק ב-100% עם העולים, למרות שמתקציב משרד הקליטה הוא מועסק 50% ומטעם העיריה 50%, אבל העסקתו והשירות שהוא נותן 100% לעולים החדשים.

אברהם נגוסה: זה מה שהבנתי.

<אינסה ויניצקי: נכון.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע את משרד החינוך.

<רויטל דותן: אני ממונה על ארגון הלימודים באגף קליטת תלמידים עולים.

<רויטל דותן: אני רק רוצה לבקש מהעירייה לענות לקול קורא שיצא לגבי מגשרים חינוכיים בין תרבותיים.

<רויטל דותן: האפשרות לענות היא עד ה-11.1.2018 ואנחנו מאוד מאוד נשמח שיהיו מגשרים דוברי שפות קוקית ודוברי שפות אחרות בהתאם לצורך שלכם.

אברהם נגוסה: קיבלתם את הקול קורא?

<ניסים מלכה: קיבלנו.

אברהם נגוסה: לקחתם מגשרים בבתי הספר?

<ניסים מלכה: עדיין לא.

<ניסים מלכה: קודם כל צריך לזכות בקול קורא.

<ניסים מלכה: אחרי שזוכים בקול קורא יודעים כמה כסף יש ולפי זה מחפשים את המגשרים.

מרדכי יוגב: קודם כל צריך למלא, אדוני ראש העיר.

מרדכי יוגב: צריך לרצות למלא.

מרדכי יוגב: ברגע שאתה ממלא, גם יחליטו אם אתה זוכה.

אברהם נגוסה: מה זאת אומרת שקודם כל תזכה?

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין איך זה הולך.

אברהם נגוסה: אנחנו אמרנו שמשרד החינוך צריך לתת מגשרים בשפתם של העולים החדשים.

אברהם נגוסה: בקרית שמונה לפחות יש 125 עולים דוברי קוקית, לפי הנתונים שקיבלנו עכשיו.

<רויטל דותן: אנחנו מדברים רק על תלמידים עולים.

<רויטל דותן: לא על כל העולים.

אברהם נגוסה: כמה תלמידים יש?

<רויטל דותן: יש 33 תלמידים עולים.

אברהם נגוסה: אז לא מגיע להם מגשר אחד לפחות?

<רויטל דותן: ודאי שמגיע.

<רויטל דותן: אבל אי אפשר לתת מגשר אם הם לא עונים על הקול קורא.

<מרב תורג'מן: מתי פורסם הקול קורא?

<אינסה ויניצקי: שם המגשר צריך להיות בעל השכלה גבוהה.

אברהם נגוסה: בואו נשמע מתי פורסם.

<רויטל דותן: הקול קורא פורסם בשבוע שעבר.

<רויטל דותן: יש עד ה-11.1 לענות על הקול קורא.

<רויטל דותן: ברגע שתענו על הקול קורא אין סיבה שלא תקבלו מגשר.

<רויטל דותן: זה במצ'ינג עם הרשות.

<ניסים מלכה: באופן כללי לכל הקול קורא, אנחנו ממלאים את כל הקולות קוראים, להוציא קול קורא שאנחנו יודעים שדורשים שם מצ'ינג גבוה, אנחנו לא ממלאים כי אנחנו לא יכולים לעמוד בזה, כי אין לנו תקציב לממן כל כך הרבה בשביל להיענות לקול קורא.

<ניסים מלכה: אז יש קולות קוראים שאנחנו לא ממלאים.

<ניסים מלכה: אני גם לא יודע מה התנאים של הקול קורא הזה.

<ניסים מלכה: אם הקול קורא הזה דורש מאיתנו לתת חצי מיליון שקל, סתם זרקתי מספר, אז - - - בטח שמצ'ינג, בלי זה אי אפשר למלא קול קורא.

אברהם נגוסה: האם יש דרישת מצ'ינג?

<רויטל דותן: בוודאי.

<רויטל דותן: אין אפשרות ללא מצ'ינג.

<רויטל דותן: זה בהתאם למדד של הרשות.

<רויטל דותן: עד כמה שידוע לי 25% למצ'ינג.

<ניסים מלכה: משרד הקליטה זה 10%, משרד החינוך זה 25%, זה המון עבורנו.

אברהם נגוסה: למה משרד החינוך דורש כל כך הרבה?

אברהם נגוסה: כי זה גם חובתו לקלוט את העולים.

אברהם נגוסה: למה צריך להטיל את זה על הרשות המקומית?

<רויטל דותן: מכיוון שהעובד שנקלט הוא עובד עירייה.

<רויטל דותן: העיריה היא זו שצריכה לתת לו את השכר, הוא עובד אצלה בעצם.

<ניסים מלכה: מזכירה בבית ספר היא גם עובדת עירייה ומשרד החינוך מממן 90% ואני מממן 10%.

<ניסים מלכה: אז מה?

<ניסים מלכה: זה אותו דבר.

אברהם נגוסה: רגע.

אברהם נגוסה: הכל יוצא מאותו כיס, מאותה קופה.

אברהם נגוסה: אני שואל פה, קליטת עליה היא מערכתית.

אברהם נגוסה: אם כך, אדוני ראש העיר, למה אתה לא מקבל את הכסף מהאוצר, למה אתה לא מגיש את זה כצורך חיוני?

<ניסים מלכה: אני מגיש.

<ניסים מלכה: זו לא בעיה שלי בלבד.

<ניסים מלכה: זו בעיה של רשויות רבות.

אברהם נגוסה: אם אתה מגיש, אתה מקבל את זה וגם משרד החינוך מקבל מאותה קופה את הכסף ומעבירים.

אברהם נגוסה: מה הבעיה?

<ניסים מלכה: המצ'ינג שלי חייב להיות רק מהשוטף שלי, אין תקציב אחר.

אברהם נגוסה: למה אתה לא מקבל?

<ניסים מלכה: סתם לדוגמה, אני צריך לתת 100,000 שקל, אומרים לך 'אנחנו ניתן לך 75,000 ואתה תביא 25,000 שקל' מהשוטף שלך.

<ניסים מלכה: אתה לא מקבל אותו ממקום אחר.

<ניסים מלכה: אבל כשהשוטף הוא גרעוני, אין איפה להוציא כסף משם.

אברהם נגוסה: משרד החינוך, יש לכם תקציב להעביר פר ילד, נכון?

<ניסים מלכה: לא, זה משהו אחר.

אברהם נגוסה: פר ילד, אתם מעבירים לרשות המקומית.

אברהם נגוסה: נכון?

<רויטל דותן: אתה מדבר על שעות?

<רויטל דותן: על מה אתה מדבר?

אברהם נגוסה: סל תלמיד.

אברהם נגוסה: לתלמידים, לבית הספר, אתם מעבירים פר תלמיד.

אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר, האם הרשות המקומית, העיריה, לא מקבלת פר ילד?

<קריאה: זה לא לצרכי מגשר.

<אשכול שוקרון: אנחנו מקבלים סל תלמיד.

<אשכול שוקרון: אבל סל תלמיד מגיע לפעולות אחרות בשוטף של בית הספר.

<אשכול שוקרון: כאן מדובר על משרה, בשנה שעברה מילאנו את הקול קורא וזכינו בו, אבל לא יכולנו לעמוד בתקציב כי קרית שמונה בגרעון של 9.6 מיליון שקל בשוטף כל שנה.

<אשכול שוקרון: כן, אולי זה נשמע כאילו עוד 50,000, אבל זה הרבה כסף לעירית קרית שמונה.

<אשכול שוקרון: בסוף בגלל שלא היה כסף, אמרנו אוקיי, השנה אנחנו נסתפק במגשר דרך משרד הרווחה ששם המצ'ינג הוא יחסית סביר, ועכשיו אנחנו ניגש לקול קורא, שאני מקווה שנצליח את זה לממן.

<אשכול שוקרון: אבל אני אשמח שמשרד החינוך יוריד את המצ'ינג ל-10%.

<אשכול שוקרון: זה הגיוני, זה סביר.

<אשכול שוקרון: בטח לרשויות מתקשות כמו קרית שמונה.

אברהם נגוסה: למה משרד החינוך לא מוריד את זה כמו משרד הקליטה?

אברהם נגוסה: למה משרד ממשלה אחד עושה ככה ואחר עושה ככה?

אברהם נגוסה: למה שזה לא יהיה אחיד?

אברהם נגוסה: זה יוצא ממשרד האוצר בסופו של דבר.

אברהם נגוסה: אני אומר אם משרד הקליטה נותן 10%, למה משרד החינוך חורג מהנוהל המקובל?

<רויטל דותן: אני לא יודעת אם הנוהל המקובל הוא 10%.

<רויטל דותן: אני יודעת שיש קריטריונים בקול קורא, זה בהתאם למדד של כל רשות, אלה הם הקריטריונים.

<רויטל דותן: עד כמה שידוע לי 25% השתתפות זה הנמוך ביותר.

מרדכי יוגב: נדמה לי שעשו דיפרנציאציה במשרד החינוך, התחשבו בצפון.

<רויטל דותן: יש דיפרנציאציה, בוודאי.

מרדכי יוגב: זה עדיין נותר 25%?

<רויטל דותן: 25%.

<אשכול שוקרון: לא היה שום שינוי במצ'ינג.

<אשכול שוקרון: הקול קורא הוא אותו קול קורא.

<ניסים מלכה: אני אמרתי שאני ממלא קול קורא, יש קולות קוראים שאני לא ממלא אותם כי אין לי כסף למצ'ינג.

אברהם נגוסה: אולי אנחנו צריכים פה את שר החינוך, להיכנס לנושא הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על זכאי קליטה.

אברהם נגוסה: אנחנו מדברים על עולים, לא מדברים על ותיקים.

אברהם נגוסה: לכן אם לעולה יש זכות לקבל במשרד הקליטה 10%, למה משרד החינוך לא עושה 10% מבחינת המצ'ינג?

<ניסים מלכה: דרך אגב, מצ'ינג לוותיקים הוא פחות מאשר של העולים.

<ניסים מלכה: זה עוד יותר מרגיז.

אברהם נגוסה: האם את יכולה לבדוק לנו ולדווח לוועדה?

<רויטל דותן: כן.

אברהם נגוסה: תודה.

<חיים גבאי: אני ממחוז צפון במשרד החינוך.

<חיים גבאי: מבחינת הקליטה בקרית שמונה 33 תלמידים נקלטו בחמישה בתי ספר ביסודי ובעל יסודי.

<חיים גבאי: כולם קיבלו את שעות התקן שלהם, כולל פרויקטים שפועלים, הם נקלטו באופן מיטבי, הם מדווחים על שביעות רצון והעבודה המשותפת גם רשות וגם המשרד נעשית באופן מיטבי.

<חיים גבאי: כמובן שכל תוספת יכולה לסייע, אבל הם מקבלים את כל מה שהם צריכים לקבל.

אברהם נגוסה: מאוד חשוב לנו לדעת שמשרדי הממשלה לא מטילים את הנטל הכלכלי על הרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: משרדי הממשלה שמקבלים תקציב פר עולה חדש, פר ילד, צריכים לתת את הכסף לרשויות המקומיות כדי שיגיע ישר לעולים החדשים.

אברהם נגוסה: משרד החינוך קיבל ל-33 ילדים מקרית שמונה, העיריה אומרת 'אני לא עומדת בדרישה שלהם ולכן אני לא משתתפת בקול הקורא' ומה קורה כאן?

אברהם נגוסה: משרד החינוך קיבל את התקציב מהאוצר אבל לא העביר את זה לקריית שמונה - - -

<ניסים מלכה: העביר לעיר אחרת.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: כיון שקרית שמונה לא עמדו בדרישה.

אברהם נגוסה: מי נפגע בסופו של דבר?

אברהם נגוסה: העולים החדשים.

אברהם נגוסה: אנחנו חייבים לתקן את הנושא הזה.

אברהם נגוסה: אני מבקש ממך לבדוק ולעדכן אותנו.

אברהם נגוסה: אם הדבר לא יתוקן, השר צריך להיכנס לנושא.

אברהם נגוסה: אם השר לא נכנס לנושא הזה אנחנו צריכים לדאוג ואם צריך חקיקה נלך גם לחקיקה.

אברהם נגוסה: נחייב את משרדי הממשלה שיתנו את הכסף לרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: לא ייתכן שהעולים נופלים בין הכיסאות.

אברהם נגוסה: כך אני מבין את הדברים.

<אינסה ויניצקי: אני רוצה להוסיף, משרד הקליטה ומשרד החינוך יצאו לפרויקט חדש 'פלא יסודי' יש פלא על יסודי שזה עם חברת המתנ"סים ופלא יסודי שנקראת 'יעל'.

<אינסה ויניצקי: אנחנו קיבלנו לקריית שמונה מכסה של שלוש קבוצות וכל שלוש הקבוצות האלה יהיו בני מנשה.

<ניסים מלכה: הן כבר קיימות.

<אינסה ויניצקי: הילדים האלה כבר מקבלים את התיגבור.

אברהם נגוסה: יישר כח.

אברהם נגוסה: אנחנו מברכים על כל פעילות.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לעזור היכן שיש בעיות.

<אינסה ויניצקי: שלא יהיו בעיות.

אברהם נגוסה: אם התלמידים לא מקבלים מגשרים חינוכיים יש בעיה, כי העולים מפסידים.

<רויטל דותן: אני רוצה לומר שאני חושבת שהשותפות של הרשות ושל המשרד היא מאוד חשובה בעבודת גישור, ואני מניחה שזו אחת הסיבות גם למצ'ינג.

<רויטל דותן: אני רק רוצה להוסיף שהמשרד מקצה 52 שעות לטובת תלמידים עולים בקרית שמונה.

<רויטל דותן: יש תכניות של עוגן, שעל, משעולים, שבכל אחת מהן יש 6 שעות, 6 שעות ו-16 שעות למשעולים בנוסף עכשיו לתכנית יעל לתלמידים עולים ביסודי.

<רויטל דותן: כך שבסך הכל אנחנו משתדלים להעביר לתלמידים העולים את המענה הזה.

<רויטל דותן: ישנם שני מדריכים מחוזיים גם בממלכתי, גם בחמ"ד שמטפלים בתלמידים העולים ובקשר עם מנהלי בתי ספר וגם עם הרשות.

<רויטל דותן: אני מאחלת הרבה הצלחה לעולים בקרית שמונה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<דיאנה ארליך: אני נציגה של האגף לחינוך מבוגרים, האולפנים.

<דיאנה ארליך: כרגע אין קליטה של בני מנשה בקרית שמונה אבל באוקטובר 2015 פתחנו ארבע כיתות של בני מנשה וכיתה אחת של קשישים.

<דיאנה ארליך: בשתי כיתות מתוך הכיתות האלה שולבו גם עולי מערב, והמצ'ינג שאנחנו כל כך אוהבים להשתמש בזה כאן, והשילוב הזה היה מצוין לפי דיווחי המורים.

<דיאנה ארליך: אחד תמך בשני.

<דיאנה ארליך: במרץ נפתחה גם כיתה תעסוקתית שזה בשיתוף משרד הקליטה, ומאז אנחנו גמרנו את הפעילות מבחינת האולפנים בקרית שמונה.

<דיאנה ארליך: יש פעילות אחרת, אבל לא של בני מנשה.

אברהם נגוסה: תודה אחת.

אברהם נגוסה: רציתי לומר נקודה אחת, בוועדה קיבלנו החלטה בתחילת הקדנציה, שבני מנשה ועולים מתימן ומאתיופיה, תקופת הזכאות שלהם היא 15 שנה.

אברהם נגוסה: האם זה ברור לכם בעירייה?

<אשכול שוקרון: כן.

אברהם נגוסה: אני שמח.

אברהם נגוסה: אתה רוצה להתייחס?

<גדי פולק: אני מנהל המחוז של משרד העבודה והרווחה.

<גדי פולק: מנקודת מבט של שירותי הרווחה אין איזו שהיא בעיה יוצאת דופן בקהילה הזאת.

<גדי פולק: זו קהילה של אנשים צנועים, אנשים עובדים.

<גדי פולק: ברמה העובדתית אנחנו מדברים על שבע משפחות שמוכרות בשירותי הרווחה, מתוכן חמש במצוקה כלכלית ועוד שתיים עם בעיות שלא אכנס אליהן כרגע, כדי לא לחשוף סוגיות טיפוליות, ושישה קשישים שמשולבים בפעילויות קהילתיות.

<גדי פולק: אין בעיה תקציבית בתחום הזה ואין איזו שהיא בעיה יוצאת דופן.

<גדי פולק: ככלל, המדיניות שלנו היא כמה שיותר לא להנגיש אותם לשירותי הרווחה, לא בגלל שאנחנו מתביישים, אני חושב שאנחנו צריכים להיות גאים בעבודה שלנו, אלא שזה יוצר איזו שהיא תלות.

<גדי פולק: אנחנו רוצים כמה שיותר לפתח ושהם יגיעו אלינו רק במצב של נזקקות אמיתית.

<גדי פולק: לכן אני לא רואה בעיה יוצאת דופן בקהילה הזאת של בני מנשה נכון להיום.

אברהם נגוסה: לעניין הכשרה מקצועית, האם יש לכם תכנית בשיתוף פעולה עם משרד העלייה וקליטה?

אברהם נגוסה: תכניות להכשרה מקצועית, שיהיה להם מקצוע לטווח הארוך?

<גדי פולק: איחדו את משרד העבודה והרווחה לפני מספר חודשים.

<גדי פולק: אני מנהל מחוז של משרד הרווחה והעבודה, כרגע אין לי נתונים, לא הכנתי אותם, ואני מוכן לבדוק.

<גדי פולק: אבל אולי אינה יודעת לגבי שיתופי פעולה עם האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה כי זה כרגע זה איזה שהוא משרד, הוא מתנהל איתנו בשיתוף אבל עדיין אנחנו ברמת המחוז - - -

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע ממנה, אבל אנחנו גם מבקשים שתשלח לנו בכתב לאחר בירור.

<גדי פולק: אני אשלח.

<גדי פולק: האגף להכשרה מקצועית, הכשרות מקצועיות, אבל הם אומרים שרוב האנשים עובדים כרגע אם אני מבין נכון.

אברהם נגוסה: כן, אבל איפה הבעיה?

אברהם נגוסה: עולים חדשים שמגיעים אם לא נותנים להם הכשרה מקצועית, הם הולכים לעבודות זמניות, אבל אין להם בטחון כלכלי.

אברהם נגוסה: אם אנחנו רוצים לתת להם בטחון כלכלי ואפשרות להשתלב, כזכאים לתת להם הכשרה מקצועית, יהיה להם מקצוע.

<ניסים מלכה: בנושא הזה, היות ואני הייתי מעורב באופן אישי עם מנהלי המפעלים, שהגישה, הפניה שלי לכל מנהלי המפעלים זה בנוסף לעבודה שהם עובדים, להכשיר אותם.

<ניסים מלכה: אנחנו מוכנים במסגרת הפרויקטים שיש לנו אותם בעיר, גם לתת להם אפשרות להכשרה מקצועית, לממן להם את ההכשרה המקצועית יחד עם מנהלי המפעלים, כל אחד לפי תחומו, לפי הכישורים שלו.

<ניסים מלכה: איפה שאנחנו מזהים שיש, למשל זיהינו שני חבר'ה צעירים שאנחנו חושבים שהם יכולים ללכת ולהתגייס ליחידות קרביות, כיוונו אותם לשם, והיום משרתים שני חבר'ה מקרית שמונה ביחידה קרבית.

<ניסים מלכה: גילינו בחורה שיש לה גישה לרפואה, כבר כיוונו אותה והיא נמצאת עכשיו בהכנה בבית הספר לרפואה בצפת.

<ניסים מלכה: אנחנו כל הזמן מנסים לגלות.

<ניסים מלכה: אנחנו מכירים את זה, עברנו את זה, אנחנו פעם היינו עולים ויודעים מה לא עשו בשבילנו, אז אנחנו יודעים מה צריך לעשות, כדי שכפי שאתה אומר, שלא יהיה מצב כזה בעוד שבע או שמונה שנים, שהמפעל ייסגר ולא תהיה להם עבודה.

<ניסים מלכה: אנחנו מכירים את זה.

<אינסה ויניצקי: במשרד הקליטה יש פרויקט ואוצ'רים.

<אינסה ויניצקי: כל העולים עד עשר שנים בארץ זכאים לקבל את ההשתתפות של משרד הקליטה עד 80%, 7,000 שקל.

אברהם נגוסה: בני מנשה 15 שנים.

אברהם נגוסה: חשוב לי להדגיש.

<אינסה ויניצקי: בסדר.

<אינסה ויניצקי: או שישה או שבעה מקרית שמונה וארבעה מצפת למדו קורס CNC בחצור הגלילית, סיימו ועובדים במפעלים במקצוע שלהם.

<אינסה ויניצקי: כל אחד שפונה ורוצה ללכת לאיזה שהוא ואוצ'ר תוך כדי העבודה או בזמן האבטלה או בזמן הפנוי מוזמן והוא מקבל את הסיוע מאיתנו.

<מרב תורג'מן: זה התפקיד של הפרויקטור.

<מרב תורג'מן: להביא את זה לידיעתם.

<ניסים מלכה: הוא לא כל כך מתבצע.

<מרב תורג'מן: זה בדיוק מה שהפרויקטור צריך להביא לידיעת הקהילה.

<מרב תורג'מן: זה אחד מהתפקידים שלו.

<מרב תורג'מן: את הזכאות.

אברהם נגוסה: כן, הפרויקטורים וגם הנגשת שפה שאנחנו דורשים, כדי שהעולים ידעו מה הזכויות והחובות שלהם.

<גדי פולק: אתה צודק.

<גדי פולק: אין ויכוח שאדם שדובר את השפה של הקהילה יכול לאפשר להם למצות את הזכויות שלהם בצורה אופטימלית.

<גדי פולק: אין ויכוח על כך, זה א-ב.

<גדי פולק: כמובן שאם המגשר לא יודע את השפה, אז אני לא יודע איך זה מתנהל.

<גדי פולק: אבל אני מבין שמשהו שם בתקשורת כן מתנהל.

אברהם נגוסה: כמובן שיכול להיות שהוא לא יודע את כל הזכויות אם אתם לא אומרים לו.

<אינסה ויניצקי: בכל אולפן אנחנו מקיימים יריד מידע ומזמינים לשם את כל הגורמים שאנחנו עובדים איתם, כולל מעוף, כולל תעסוקה, כולל יזמות, כולל רווחה.

<אינסה ויניצקי: כל גוף שעובד עם העולים החדשים ומטפל בהם.

<אינסה ויניצקי: אנחנו נותנים את המידע לעולים ואנחנו גם נפגשים כי משרד הקליטה נותן את הסיוע במשך השנה הראשונה בארץ, 12 חודשים מלאים, סל קליטה שישה חודשים, שישה חודשים דמי קיום על פי התייצבות, על פי הגיל, העולה מתייצב פעם בשבועיים, פעם בשבועיים כל יועץ נפגש עם העולה בארבע עיניים ומדבר איתו.

<אינסה ויניצקי: אם יש לנו בעיה עם השפה אנחנו מזמינים מתורגמן.

<אינסה ויניצקי: לצורך העניין, יהודה יושב בקבלת קהל והוא מתרגם לעולה כל מה שהוא צריך לדעת.

<רויטל דותן: אני רוצה להשיב.

<רויטל דותן: לגבי ה-25% של המצ'ינג, זו החלטה של ועדת ההקצבות ששותפים בה גם החשבות וגם הלשכה המשפטית.

<רויטל דותן: מה שנאמר לי מהמשרד שנביא את ההערה הזאת לתשומת ליבנו ונראה מה אפשר לעשות.

אברהם נגוסה: נשמח לתוצאות חיוביות ונבקש שתעדכנו אותנו בכתב.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: לפני שנסכם חבר הכנסת מוטי יוגב יתייחס.

מרדכי יוגב: קודם כל אני רוצה להגיד לך רפואה שלמה מכל הלב, מכולנו.

מרדכי יוגב: דבר שני, אני שמח ולא שמח שהגענו לכאן.

מרדכי יוגב: אני לא שמח כי היינו יכולים כבר מזמן לפתור את זה ולא היה שום צורך, ואני גם יותר אוהב לעלות לקריית שמונה מאשר לעבוד פה בכנסת, ואני אומר לכם את זה מהלב לגמרי.

מרדכי יוגב: אני נמצא בקרית שמונה, משתדל להיות לפחות פעם בחודש.

מרדכי יוגב: לפעמים יותר.

מרדכי יוגב: אני אומר עוד דבר על קרית שמונה, אני לא אומר, כי אני מקווה שאדוני ראש העיר תדע, ואתה יודע מצוין, כי הייתי איתנו גם במרכז הקהילתי שם בשעה שעוררנו גל וסייענו לגל ועוד נסייע אני מקווה לגל של אנשים לבוא לקריית שמונה, לחזק את קרית שמונה ויש משפחות שמגיעות לקריית שמונה ותגענה עוד אני מקווה, ואני מקווה גם שנצליח בדרכים כאלה ואחרות להמשיך ולסייע לדבר הזה.

מרדכי יוגב: חבל שזה היה צריך לקחת לנו כשנה לעמוד כאן ולהיות בטוחים שהמגשר הוא אכן דובר השפה כי יהודה כפי שאת אומרת, ועכשיו אני פונה אליך כאחראית מחוז, הוא מועסק מה-1.10.

מרדכי יוגב: הוא היה יכול להיות מועסק כבר הרבה לפני כן, הוא היה שם.

מרדכי יוגב: לא נדבר על הדברים האלה יותר כי אני לא רוצה להאריך בזה.

מרדכי יוגב: אני שמח שאנחנו כאן בנקודה שזה נעשה כמו שצריך.

מרדכי יוגב: אני גם אומר תודה לך ולכם על קיום הדיון, ואני חושב שנמשיך לבנות יחד ואני גם לוקח על עצמי את השליחות ללכת לשר החינוך ולדבר איתו על המצ'ינג הצפוני או לקריית שמונה באופן ייחודי.

מרדכי יוגב: אני מקווה שיחד נקלוט עוד עולים ונתקדם ביחד.

מרדכי יוגב: אני לא בא להחליף את ראש העיר, לא בא להחליף אף אחד מאנשי העיר שעוסקים, אני מעריך ויודע את זה גם המנכ"ל ויודעים גם אחרים.

מרדכי יוגב: אני מקווה שיחד נמשיך לעשות טוב לקריית שמונה.

מרדכי יוגב: אין בעיה בעדה של בני מנשה, אני מסכים עם כל מה שנאמר פה, אנשים טובים ואני מקווה שיבואו מכל קצוות תבל, מכל התפוצות.

מרדכי יוגב: ליבנו על כולם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר אתה רוצה לומר משהו?

<ניסים מלכה: אני רוצה לומר כמה משפטים.

<ניסים מלכה: קודם כל אני רוצה לומר שאנחנו מברכים על כל מי שנרתם ועוזר לקריית שמונה, כי קרית שמונה מאז 2006, אחרי שצה"ל יצא מלבנון סוף סוף מתחילה לראות אופק של התפתחות של עיר, מה שבעבר אי אפשר היה לעשות בגלל המצב הביטחוני.

<ניסים מלכה: היום סוף סוף אנחנו יכולים לראות והיו זמנים שחבר הכנסת מוטי יוגב בא ועזר ותמך והציע את עצמו כדי לעזור לקריית שמונה.

<ניסים מלכה: כל הקצר הזה היה מיותר אם היינו מדברים ויושבים בלי להגיע לוועדה וכולי, כי זה מאוד מעליב כפי שאמרתי.

<ניסים מלכה: אפשר היה לפתור את זה בעיר ואני יודע שחבר הכנסת מוטי יוגב מגיע הרבה לקריית שמונה.

<ניסים מלכה: אפשר היה בפגישה אחת, נפגשנו הרבה, הרבה שעות ישבנו ויכלנו גם לשבת את אותה ישיבה בלי להביאה לכאן, יכולנו לקיים באותו מעמד בקרית שמונה והיינו פותרים את זה ומגיעים אל הדרך הנכונה כי בסך הכל כולנו רוצים אותו דבר, כולנו רוצים בקליטתם של העולים שישתלבו ויהיו בקרית שמונה, ויקבלו מעל ומעבר למה שצריך לתת להם, כולנו רוצים בזה.

<ניסים מלכה: יכולנו לפתור את זה בלא להגיע לכאן, אבל זה קרה, ואנחנו פה אז אני מקווה שמכאן, ואני שמח על ההחלטות שלך אדוני היושב ראש, הן החלטות חשובות מאוד לקריית שמונה לגבי כל הנושא של קליטת עליה, ונקווה שאנחנו נכנסים עכשיו לדרך חדשה שתוכל להוביל אותנו להמשיך בהתפתחות העיר, וכל מי שיכול להירתם ולעזור להתפתחותה של העיר קרית שמונה יבורך ומקובל על ידינו בשטיחים מכניסת העיר עד ללשכת ראש העיר.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני מסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל אני רוצה לברך את ראש העיר ואת הצוות של העיריה בקרית שמונה על פעילותם לקליטת העולים בכלל, גם לעולים בני מנשה.

אברהם נגוסה: זו הדאגה שלנו, ודאגתו של חבר הכנסת מוטי יוגב כחבר ועדה ודאגה שלי גם, האם העולים מקבלים את המגיע להם או לא.

אברהם נגוסה: לכן אנחנו שמחים היום לשמוע מכם שאכן העולים מקבלים.

אברהם נגוסה: אני לא מתעסק בעבר, אני מדבר על כך שיש מגשר שמדבר בשפתם והוא עוסק 100% בעזרה לעולים להשתלב ולהיקלט בקרית שמונה.

אברהם נגוסה: זו הנקודה שהיה חשוב לנו לשמוע.

אברהם נגוסה: אני מברך על זה גם את משרד הקליטה, את שיתוף הפעולה עם משרד החינוך, משרד הרווחה, על חינוך המבוגרים, על האולפנים, הדברים האלה חשובים לנו, כי כפי שאמרתי קליטת עלייה היא מערכתית.

אברהם נגוסה: זה לא רק ראשות העיר, זה לא רק משרד החינוך, אלא כל משרדי הממשלה צריכים להתגייס ולעבוד בשיתוף פעולה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להודות לחבר הכנסת מוטי יוגב שהוא מתנדב בתוקף תפקידו כחבר כנסת וגם כחבר מפלגה של שר החינוך, הוא הולך לדבר איתו בעניין המצ'ינג, להוריד את גובה המצ'ינג.

אברהם נגוסה: לכן יישר כח.

אברהם נגוסה: אם אתה צריך את עזרתי אני יכול להצטרף.

מרדכי יוגב: בשמחה.

מרדכי יוגב: אני גם אומר לראש העיר וגם לאחרים שיושבים פה, אנחנו בט"ו בטבת, ב-2.1.18 מקיימים את יום הגליל משולב לא רק לי, גם לאחרים נוספים.

מרדכי יוגב: אנחנו נעשה פה ארבע ועדות בבוקר.

מרדכי יוגב: אין עליה וקליטה לצערי, אבל אפשר להוסיף.

מרדכי יוגב: יש ועדת כלכלה, ששם פועל בעיקר איתן ברושי, והיא תדבר על אזורי תעשיה ותעסוקה בצפון.

מרדכי יוגב: יש כספים, על כל תכנית פיתוח הצפון שמתקדמת.

אברהם נגוסה: אני חבר בשדולה.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: יש עבודה ורווחה באולם נגב ב-11:00, שאני מוביל, על כל שיפור שירותי הבריאות בפריפריה והפערים.

מרדכי יוגב: נדבר על בית החולים השיקומי, על קיצור תורים, על איחוד מרפאות, הבאת רופאים.

מרדכי יוגב: ישבנו והכנו אותה הרבה מאוד עם המנכ"ל וממלא מקום המנכ"ל גרוטו ואחרים, בצפון.

מרדכי יוגב: ויש ועדת חוץ ובטחון, שאייל בן ראובן יוביל, על מיגון ועל העלאת תעשיות לצפון.

מרדכי יוגב: בשורה התחתונה, זה ודאי כולל גם את האזור של מרחב קרית שמונה ונקווה שנצליח לדחוף לעוד נושאים ולזרז גם את הממשלה.

מרדכי יוגב: אנחנו רוצים לצאת משם וגם נלך לדבר עם ראש הממשלה ישירות שצריך גם לממש את מה שהבטיחו כבר אבל גם חייבים עוד מנה משמעותית מאוד בתכנית פיתוח הצפון, בכל המשתמע.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני שוב מדגיש לנציגת משרד החינוך, אנחנו מצפים לקבל את ההחלטה שלכם בעניין המצ'ינג.

אברהם נגוסה: דבר שלישי שאני רוצה לומר, שאנחנו רוצים לבקר בקרית שמונה.

<ניסים מלכה: אנחנו מחכים לכם.

<ניסים מלכה: כבר נקבע מועד.

אברהם נגוסה: יש מועד, אנחנו נשמח לבקר ולפגוש את העולים וגם להתרשם בשטח.

אברהם נגוסה: אני מודה לכולם שהגעתם.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.