הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 146, 2017-12-19 11:30

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הדיון בהצעת חוק התכנון והבנייה (דיור בהישג יד), התשע"ו-2016, פ/3029.

רחל עזריה: היוזם: חבר הכנסת רועי פולקמן.

רחל עזריה: אנחנו ממשיכים.

רחל עזריה: יש כמה נקודות לא סגורות.

<תומר רוזנר: אנחנו נמשיך לקרוא.

רחל עזריה: אנחנו נמשיך בהקראה.

<תומר רוזנר: אנחנו בעמוד 14, סעיף (6ה).

<תומר רוזנר: אנחנו סיימנו בסעיף (6ד), לכן אנחנו עוברים לסעיף (6ה).

<תומר רוזנר: לפני שנעבור לסעיף (6ה) שמתקן את סעיף 14 לתוספת, יש לנו תיקונים שלא מופיעים בפניכם, הם תיקונים יחסית טכניים.

<תומר רוזנר: בסעיף 12 לתוספת אנחנו נתקן תיקון טכני שמבהיר שמדובר ביחידות דיור שהן לאו דווקא בבניין שלם.

<תומר רוזנר: זה בהמשך לתיקון הקודם שעשינו לגבי הבניין השלם.

<תומר רוזנר: בסעיף 13, שעניינו הממונה, אנחנו מבקשים לתקן מספר תיקונים שבעצם יתאימו את הנוסח של סמכויות הממונה לנוסח שאומץ בחוק ההתחדשות העירונית, וזה בעקבות בקשת הוועדה בנושא של קציבת זמן למתן החלטות, פרסום החלטות ודברים כאלה.

<תומר רוזנר: לירון תקריא את הסעיפים האלה, הם לא בפניכם.

<לירון אדלר מינקה: בסעיף 12(א)(2), במקום מה שכתוב בו כרגע יבוא: רישום של בעלים של יחידות דיור שהן לדיור בהישג יד.

<לירון אדלר מינקה: בסעיף (ב) כתוב שהרישום יהיה מפורסם באתר של משרד השיכון.

<לירון אדלר מינקה: אנחנו נתקן כאן שזה יהיה באתר של משרד האוצר.

<לירון אדלר מינקה: באופן כללי עשינו החלפה, כל מה שהיה במשרד השיכון יהיה במשרד האוצר.

<לירון אדלר מינקה: בסעיף 13 נוסיף עוד כמה סעיפים קטנים.

<תומר רוזנר: הסעיף שעוסק בממונה.

<לירון אדלר מינקה: המנהל.

<תומר רוזנר: פה הוא נקרא המנהל.

<לירון אדלר מינקה: נוסיף סעיף שיגיד ככה:

<לירון אדלר מינקה: המנהל רשאי לברר את הפנייה בכל דרך שיראה לנכון, והוא אינו קשור להוראה שבסדר דין או בדיני ראיות.

<לירון אדלר מינקה: המנהל ייתן את החלטתו בפנייה בתוך 90 ימים ממועד הגשתה, ורשאי הוא, מטעמים שיירשמו, להאריך את התקופה האמורה בתקופה או בתקופות נוספות שלא יעלו על 90 ימים במצטבר.

<לירון אדלר מינקה: יש כאן סעיף קיים.

<לירון אדלר מינקה: כשהממונה מוצא שפניית הדייר מוצדקת, הוא מודיע לדייר.

<לירון אדלר מינקה: הסעיף הקיים אומר: מצא המנהל שפניית ציבור מוצדקת, יודיע על כך לפונה ולבעל זכות בדיור בהישג יד שהפנייה נוגעת אליו.

<לירון אדלר מינקה: אנחנו נוסיף גם: ולכל מי שהפנייה נוגעת אליו.

<לירון אדלר מינקה: סעיף נוסף שנוסיף כאן אומר שהחלטות המנהל יפורסמו באתר האינטרנט של משרד האוצר.

<לירון אדלר מינקה: השר, בהתייעצות עם שר המשפטים, יקבע הוראות לעניין פרסום ההחלטות בהתחשב, בין השאר, בצורך להגן על פרטיות ולמנוע פגיעה בשם הטוב של הנוגעים בדבר.

<תומר רוזנר: התיקונים האלה הם בעקבות בקשות של הוועדה הזאת בחוק ההתחדשות העירונית.

<תומר רוזנר: פשוט התאמנו אותם לכאן.

<לירון אדלר מינקה: (6ה) בסעיף 14 – בסעיף קטן (א) – בפסקה (2) במקום "שהיא לדיור בהישג יד" יבוא "להשכרה לטווח ארוך"; אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) דרש משוכר ביחידת דיור להשכרה לטווח ארוך תשלומים בניגוד להוראות סעיף 5(ב);".

<לירון אדלר מינקה: אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) הפר בעלים של יחידות דיור שהן לדיור בהישג יד הוראה מההוראות המפורטות להלן, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סעיף זה, בסכום של 30,000 שקלים חדשים, ואם הוא תאגיד – בסכום של 60,000 שקלים חדשים.

<לירון אדלר מינקה: ערך הגרלה שלא בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 2(ג)(3); גבה דמי שכירות גבוהים מדמי השכירות שנקבעו לפי סעיף 5(א)(1א) או (1ב) ביחידת דיור שהיא להשכרה במחיר מופחת, בניגוד לאמור באותם סעיפים, או העלה את דמי השכירות ביחידת דיור שהיא להשכרה במחיר מופחת בניגוד להוראות סעיף 5(א)(2); דרש משוכר ביחידת דיור להשכרה במחיר מופחת תשלומים בניגוד להוראות סעיף 5(ב);".

<תומר רוזנר: הסעיף הזה עוסק בעיצומים כספיים.

<תומר רוזנר: הסעיף קיים בתוספת.

<תומר רוזנר: נוספו בו הוראות שמתייחסות לתיקונים שעשינו.

<תומר רוזנר: נוספו מקרים שבהם יוטלו עיצומים כספיים.

<תומר רוזנר: הסעיפים האלה נועדו לאפשר אכיפה מינהלית על נושא ההגרלות ועל נושא התחזוקה, בעצם לאפשר חקיקה פשוטה יותר שלא תהיה מוכתמת בגוון פלילי.

<תומר רוזנר: זאת בעצם ההצעה.

<לירון אדלר מינקה: הסכומים פה יותר גבוהים לגבי הנושא של דיור במחיר מופחת, בגלל שהאינטרס להפר הוא יותר גדול.

<נאווה אושר: אנחנו רק מבקשים להסב את תשומת לב הוועדה לכך שהטלת עיצומים כספיים על רשויות מקומיות זה בשונה ממחיר רגיל, זאת אומרת, מי שנושא בעיצום הזה הם התושבים.

רחל עזריה: אני חייבת לומר שאני ממש אוהבת שאת מגינה על הרשויות המקומיות.

<נאווה אושר: אנחנו רואים בזה קושי.

<נאווה אושר: המדיניות שלנו היא לא להטיל עיצומים כספיים על רשויות מקומיות.

<נאווה אושר: אמנם לא מדובר פה באחריות פלילית, אבל עדיין - -

רחל עזריה: אז מה את מציעה?

<תומר רוזנר: למה את חושבת שמתייחסים פה לרשויות מקומיות?

<נאווה אושר: משתי סיבות.

<נאווה אושר: האחת, לעניין עריכת הגרלה.

<נאווה אושר: הרשות המקומית יכולה לערוך הגרלה.

<נאווה אושר: זאת אפשרות אחת.

<נאווה אושר: אפשרות שנייה, כל הנושא של קביעת מחיר.

<נאווה אושר: אנחנו חושבים שלהטיל עיצום כספי, שזה בסוף ברור שמתגלגל על התושבים, נראה לנו לא נכון.

<תומר רוזנר: זה טיעון מוזר ביותר.

<תומר רוזנר: רשויות מקומיות כפופות היום למשטרים של עיצומים כספיים בשורה ארוכה של חוקים, גם בחוק הזה.

<תומר רוזנר: אם הן לא משלמות שכר בתחום של דיני עבודה, יש להניח שהן יחויבו בעיצומים כספיים.

<תומר רוזנר: יש עיצומים כספיים אם הן לא מקיימות בתחום הגנת הסביבה.

<תומר רוזנר: אם הרשות המקומית "משחקת" בשוק הזה של דיור בהישג יד, דינה כמו כל אחד אחר.

<תומר רוזנר: אין לתת לה יתרון.

<תומר רוזנר: כמובן שבמסגרת מדיניות האכיפה יוכלו הגורמים שעוסקים בהטלת עיצומים כספיים לקבוע מדיניות שונה לגבי הטלת עיצומים כספיים על רשויות מקומיות, כפי שנהוג בדברים אחרים.

<תומר רוזנר: במקרה כזה יהיה שימוע מוקדם, אישור של גורם בכיר כדי להטיל עיצום כספי על רשויות מקומית.

<תומר רוזנר: הטענה שזה מתגלגל על התושבים היא נכונה לגבי כל פעולה שרשות מקומית עושה בניגוד לחוק.

<תומר רוזנר: אנחנו עדיין לא חושבים שרשות מקומית לא כפופה לחוקי המדינה כך שאי אפשר להטיל עליה קנסות, כשמן הסתם הקנסות האלו באות מקופת הרשות המקומית, אסור לגבות אותם ממקומות אחרים.

<תומר רוזנר: גם בעיצומים כספיים הדברים האלה הם דבר שבשגרה.

<תומר רוזנר: אני לא יודע מאיפה נקבע שיש "מדיניות" של לא להטיל עיצומים כספיים על רשויות מקומיות.

רחל עזריה: תראו, קיבלתי את המכתב מפורום ה-15 המכובד למרכז השלטון המקומי.

רחל עזריה: נורא אוהבים לכתוב מכתבים לאנשים אחרים אבל לשלוח אותם אלי להתייחסות.

רחל עזריה: זה הנוהל שלכם?

רחל עזריה: קודם לשלוח לשרים, ואז כל העתקים מונחים לשולחן הוועדה.

רחל עזריה: בסדר, אנחנו פה בקהילה, אנחנו בדיון קהילתי.

<אפרת טפליץ: העמדה שלי לא כל כך סותרת.

<אפרת טפליץ: פשוט חשוב לי להבהיר שזה לא משהו ברור מאליו שבשורה ארוכה של חוקים אנחנו מטילים עיצומים כספיים.

<אפרת טפליץ: מבחינתנו זה משהו שצריך לדון עליו.

<אפרת טפליץ: הוא לא פשוט כמו שזה מוצג פה.

<אפרת טפליץ: זה דורש דיון.

<אפרת טפליץ: על אף שמבחינתנו זה חריג ולא משהו שאנחנו רואות אותו בקלות ראש, אנחנו מבינות שבנסיבות הספציפיות האלו כשרשות מקומית פועלת כיזם פרטי לכל דבר ועניין, אולי יש מקום להטיל עיצום כספי.

<אפרת טפליץ: יכול להיות שאם מראש היינו נכנסים לסיפור הזה, הייתי מציעה משהו אחר.

<אפרת טפליץ: חשוב לי להבהיר שזה לא משהו שמבחינת משרד המשפטים אפשר עכשיו בכל חוק להטיל על רשות מקומית עיצום כספי, גם מבחינת התכלית של עיצומים כספיים, שלאו דווקא נמצאת כאן, וגם מבחינתנו, הרציונל שזה חלק מהמדינה ולאו דווקא זה הכלי המתאים.

<מירה סלומון: אני מבקשת להמשיך את הדברים שנאמרו על ידי משרד הפנים ועל ידי משרד המשפטים.

רחל עזריה: גם משרד הפנים קיבל את המכתב.

<מירה סלומון: גם משרד הפנים, גם משרד המשפטים.

<מירה סלומון: הכל בסדר.

<מירה סלומון: ההמשך מתכתב עם המכתב הזה.

<מירה סלומון: אנחנו מדברים בוועדה כל הזמן על הצעת החוק שמאפשרת, שמקדמת, שמעצימה שלטון מקומי.

<מירה סלומון: התפיסה של עיצומים כנגד רשות מקומית שלא פועלת על פי תקנות שאנחנו עדיין לא מכירים אותן, שאנחנו לא יודעים מה יהיה כתוב בהן, שאנחנו לא יודעים אם הכללים יהיו משהו שהוא ישים מבחינתנו, זה בוודאי לא משתלב, מאפשר, מכיל, נותן את הסמכות, מעצים את השלטון המקומי, לכן אנחנו מתנגדים לדבר הזה.

<מירה סלומון: זה מבלי להתייחס למקרים אחרים שבהם יש עיצומים כספיים כנגד רשויות מקומיות.

רחל עזריה: תקשיבו, לגבי שני הנושאים אני אבקש מיוזם החוק לקיים איתכם פגישה.

רחל עזריה: הנושאים שעולים הם נושאים שצריכים התייחסות.

רחל עזריה: לגבי מבחן הכנסה ניסינו 700 פעם.

רחל עזריה: אמרתי שאם יש לכם רעיון, תביאו.

רחל עזריה: האמת שאני מופתעת שזה מה שמופיע במכתב.

<מירה סלומון: זה עדיין משהו שבעינינו נתפס כאחד הדברים החשובים ביותר בתחום הזה, לכן זה עדיין נקודה לדיון.

<מירה סלומון: יש לנו רעיונות שאנחנו עובדים עליהם.

רחל עזריה: אז תקיימו פגישה, תשמעו את ההצעות.

רחל עזריה: אנחנו נתקדם בשאר האפיקים.

<חגי רגב: כפי שאתם יודעים, היוזמה לבנות בשטחים חומים שבהם הרשות המקומית היא כאילו שחקן, זה לא דבר שזוכה לפופולאריות רבה.

<חגי רגב: זה זוכה לקשיים רבים ולחוסר רצון לקדם אותו.

<חגי רגב: הוא גם לא רווחי, הוא לא כלכלי.

<חגי רגב: ראשי רשויות מקומיות יצטרכו עכשיו להיחשף לעיצומים כספיים בגלל אי מעקב.

<חגי רגב: הסיכוי שרשות מקומית תיקח על עצמה את זה פוחת מאוד.

<חגי רגב: אני חושב שזה לירות ברגל.

<חגי רגב: זה ייצור מצב שרשויות בטח לא יחשבו להיכנס לזה.

<חגי רגב: הרשויות לא בנויות כדי להתחיל לפקח על יזם שבנה 30 שנה.

<חגי רגב: אני חושב שזה שגוי בבסיס.

רחל עזריה: תראו, אני חושבת שהתמשכות הדיונים על החוק הזה זה כי אנחנו מנסים לוודא שהוא יקרה בסוף.

רחל עזריה: אני מבינה את מה שאתה אומר, זה מטריד.

רחל עזריה: לא נכתב החוק כדי שבסוף הוא לא יתממש, אבל אנחנו צריכים פתרונות.

רחל עזריה: יש פה בעיה שהועלתה על ידי הייעוץ המשפטי.

רחל עזריה: זה הפתרון שניתן.

<חגי רגב: אני רק מציע לזכור שהרשות המקומית לא נושאת רווח מזה.

<חגי רגב: הפרויקט הזה הוא לרוב הפסדי, לכן הסבירות שיתנו לה קנס - -

<תומר רוזנר: מה זה קשור?

<חגי רגב: אם רוצים שהרשויות המקומיות ייכנסו לזה, להטיל עליהן עיצומים כספיים - -

רחל עזריה: מאירים פה את עיני שזה רק אם נעשה מעשה לא חוקי, זה לא אם אתה לא מפקח.

רחל עזריה: זה ממש אם קורים דברים שאסור שיקרו.

<מירה סלומון: זה על עריכת הגרלה שלא על פי תקנות, כשאנחנו עוד לא יודעים עדיין מה כתוב בתקנות.

<תומר רוזנר: משרד המשפטים רוצה על זה עבירה פלילית, דרך אגב.

<אפרת טפליץ: יש לנו התנגדות שעריכת הגרלות תהיה בידי גורם פרטי, אבל נשים את זה רגע בצד.

<אפרת טפליץ: לגבי זה שאמרתם שעוד לא יודעים מה התקנות, לגבי זה יש לי פתרון.

<אפרת טפליץ: אני רוצה להסביר קצת לגבי עיצומים כספיים.

<אפרת טפליץ: את העיצומים הכספיים צריך להבחין מההליך הפלילי.

<אפרת טפליץ: כשאנחנו קובעים עיצום כספי, זה על הפרה שהיא מאוד מאוד ברורה.

<אפרת טפליץ: מאוד מאוד ידוע.

<אפרת טפליץ: זה עניין עובדתי אם קרה או לא קרה, אין שיקול דעת.

<אפרת טפליץ: אנחנו מטילים את העיצום הכספי, את הסכום שקבוע כאן.

<אפרת טפליץ: אחר כך אולי יש מקום להפחית, אבל זה מנגנונים אחרים.

<אפרת טפליץ: מטילים את העיצום הכספי.

<אפרת טפליץ: בגלל שיש פה סעיף שקובע שערך הגרלה שלא בהתאם להוראות שנקבעו לפי סעיף 2(ג)(3), כשאלו תקנות שייקבעו בהמשך ואנחנו עוד לא יודעים בדיוק מה יהיו ההוראות, מה שאני רוצה להציע, וזה מה שאנחנו עושים, זה שאותן תקנות יועברו דרך משרד המשפטים.

<אפרת טפליץ: יכול להיות שזה כבר כתוב.

<תומר רוזנר: כל התקנות עוברות דרך משרד המשפטים.

<אפרת טפליץ: אנחנו רוצים שזה יהיה באישור משרד המשפטים, כדי לוודא - -

רחל עזריה: מה באישור משרד המשפטים?

<אפרת טפליץ: אתם מטילים עיצום כספי על תקנות שעוד לא נקבעו.

<אפרת טפליץ: אני לא יודעת להגיד לך אם התקנות שאתם קובעים מתאימות להטלת עיצום כספי.

רחל עזריה: אז תנו לנו את ההנחיות.

<תומר רוזנר: הם יתנו למשרד האוצר.

רחל עזריה: כן, זה מה שאני אומרת, תתנו למשרד האוצר את ההנחיות.

<אפרת טפליץ: רק שזה יעבור דרכנו.

רחל עזריה: אתם מטביעים את הספינה.

<אפרת טפליץ: אני ממש לא מנסה להטביע.

<אפרת טפליץ: מה שאני מציעה הוא הרבה יותר פשוט ממה שנתפס.

<אפרת טפליץ: יכול להיות שלתקנות לאיך תיערך ההגרלה יהיו הרבה הוראות שלאו דווקא עליהן אנחנו נרצה להטיל 30,000 שקל.

<אפרת טפליץ: אני מניחה שיהיו שם הוראות לגבי איך זה צריך - -

רחל עזריה: אני מציעה שתעבירי את ההנחיות האלו למשרד האוצר.

<אפרת טפליץ: אני מציעה משהו ספציפי.

רחל עזריה: אנחנו לא מכירים אותך.

רחל עזריה: אנחנו פה כבר כולם מגובשים.

<אפרת טפליץ: נכון.

<אפרת טפליץ: אני נכנסתי כי העיצום הכספי נכנס רק אחרי - -

<תומר רוזנר: העיצום הכספי מצוי בהצעת החוק מלכתחילה.

<קריאה: התיקון בעיצום הכספי.

<תומר רוזנר: התיקון בעיצום הכספי מצוי בחוק כבר חודש וחצי לפחות.

<אפרת טפליץ: כדי שלא יוטל עיצום כספי על כל הפרה של הוראה לעניין של איך עורכים הגרלה - - נגיד שההוראה היא לערוך את זה ביום שלישי ולא ביום שני.

<אפרת טפליץ: אנחנו לא נרצה על זה להטיל 30,000 שקל, אלא לקבוע שאנחנו נוסיף, בצו, על איזה הוראות בדיוק יוטל עיצום כספי.

<אפרת טפליץ: זה פותר את העניין שלא מראש על כל הפרה אנחנו נטיל 30,000 שקל.

<אפרת טפליץ: זה משהו שהוא מאוד מאוד מקובל.

<אפרת טפליץ: אנחנו בהרבה חוקים של עיצומים כספיים קובעים אותו.

<אפרת טפליץ: זה בתבנית של עיצומים כספיים.

<תומר רוזנר: זה עוד צו, עוד תקנות.

<אפרת טפליץ: סליחה, זה לא עוד תקנות.

רחל עזריה: חבר הכנסת פולקמן לא פה, הוא נמצא בהצבעות בוועדת הכספים.

רחל עזריה: הוא כתב חוק.

רחל עזריה: אנחנו עובדים עליו קשה.

רחל עזריה: זה ממש לשפוך את התינוק עם המים.

רחל עזריה: מתי זה יסתיים?

רחל עזריה: זה מסוג החוקים שיכתבו עבודת סמינריון על זה שאחרי 12 שנים הוא עוד לא חל.

<אפרת טפליץ: מה שאני מנסה לעשות זה שהחוק הזה יהיה ישים.

<אפרת טפליץ: אם את מטילה 30,000 שקל עיצום על הפרה - -

רחל עזריה: אתם תגדירו את הכללים.

<אפרת טפליץ: זו תהיה אות מתה.

רחל עזריה: אנחנו המון זמן עוסקים בחוק הזה.

רחל עזריה: אי אפשר שיצא חוק שבסוף לא נצליח לממש אותו.

<מירה סלומון: קודם כל, כפי שגברתי קראה במכתב, גם אנחנו חושבים שלא נכון יהיה לקדם חוק במתכונת כפי שהוא כרגע.

<מירה סלומון: בואו רגע נתייחס לסוגיה הזאת.

<מירה סלומון: כשאנחנו אומרים שיש הפרה על כל הגרלה שלא בהתאם - -

רחל עזריה: אתם עושים שביתה איטלקית?

רחל עזריה: המכתב הוא לא שביתה איטלקית, נכון?

<מירה סלומון: ממש לא.

<מירה סלומון: את נציגת משרד המשפטים אני לא מכירה.

<מירה סלומון: הפתרון שהיא מציגה הוא פתרון שמתכתב עם הדברים שאנחנו עכשיו אומרים.

<אפרת טפליץ: הוא פתרון מקובל.

<מירה סלומון: מה שאנחנו אומרים זה שאי אפשר לקבוע עיצום כספי בסכום פיקס על כל הפרה של מה שקבוע בתקנות, כשאנחנו עוד אפילו לא יודעים מה כתוב בתקנות.

<מירה סלומון: אומרת נציגת משרד המשפטים שהדבר המקובל הוא שבתקנות ייקבעו סעיפים של עיצומים כספיים לגבי הפרות של סעיפים של תקנות, כלומר, לא כל הפרה של כל תקנה בתקנות תהווה עיצום כספי בסכום, אלא ביחס לתקנות שייקבעו.

<מירה סלומון: נכון הסברתי את דבריי?

<אפרת טפליץ: כן, שלא על כל הפרה נטיל 30,000 שקל.

<אפרת טפליץ: זה יגרום לזה שאנשים לא יטילו - -

רחל עזריה: זה דבר שנעשה?

<אפרת טפליץ: כן.

<תומר רוזנר: אני אשמח לראות את ההפניה.

<אפרת טפליץ: אם אני לא טועה, זה בהצעת חוק הרוקחים.

<אפרת טפליץ: אלו תבניות שנמצאות אצלנו.

רחל עזריה: בוא נראה את התבנית.

רחל עזריה: זה פותר את העניין.

<תומר רוזנר: אנחנו נשמח לראות.

<תומר רוזנר: אני לא מכיר כזה דבר.

<גדי רובין: יש ניסוח של הפרה מהותית.

<אפרת טפליץ: לא בעיצומים כספיים.

רחל עזריה: אפשר להמשיך.

<לירון אדלר מינקה: (7) סעיף 16 – בטל.

<תומר רוזנר: סעיף 16 בתוספת הגביל בשעתו את הדברים לתכניות מאוד מסוימות.

<תומר רוזנר: בגלל שאנחנו עכשיו עושים תוספת שהיא כללית, מה שנקרא גנרית, אין צורך בהגדרה הזאת.

<לירון אדלר מינקה: סעיף 5א זה בעצם סעיף שמתקן בתיקון עקיף את החוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור.

<לירון אדלר מינקה: 5א.

<לירון אדלר מינקה: בחוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה), התשע"ד-2014 – בסעיף 2(א) – בהגדרה "השכרה לטווח ארוך" – אחרי המילים "לחוק התכנון" יבוא "ואולם לעניין מקרקעי ישראל"; במקום המילים "בשינוי זה" יבוא "ובשינוי זה"; במקום הסיפה החל במילים "במקום "מעשר שנים"" יבוא "במקום "מעשרים שנים מיום שהמנהל קיבל הודעה על כך שיחידת הדיור כאמור הושכרה" יקראו "מחמש עשרה שנים מיום שמחצית הדירות שהועמדו להשכרה בבניין הושכרו לראשונה".

<לירון אדלר מינקה: בהגדרה "יחידות דיור להשכרה לטווח ארוך במחיר מופחת", בפסקה (2) להגדרה, במקום הקטע החל במילים "יחידות דיור להשכרה לטווח ארוך" עד המילים "שהוא הסמיך לעניין" יבוא "כהגדרתן בתוספת השישית לחוק התכנון".

<לירון אדלר מינקה: בסעיף 4 – בסעיף קטן (ב)(1א) – בפסקת משנה (א), אחרי המילים "לחוק התכנון" יבוא "לעניין השכרה לטווח ארוך", והסיפה החל במילים "שר האוצר רשאי" – תימחק; בפסקת משנה (ב), במקום הסיפה החל במילים "גם הוראות שנקבעו" יבוא "הוראות התוספת השישית לחוק התכנון לעניין השכרה במחיר מופחת"; פסקת משנה (ג) – תימחק.

<לירון אדלר מינקה: בסעיף קטן (ב)(1ב) – בפסקת משנה (א), אחרי המילים "לחוק התכנון" יבוא "לעניין השכרה לטווח ארוך", והסיפה החל במילים "שר האוצר רשאי" – תימחק; בפסקת משנה (ב), במקום הסיפה החל במילים "גם הוראות שנקבעו" יבוא "הוראות התוספת השישית לחוק התכנון לעניין השכרה במחיר מופחת"; פסקת משנה (ג) – תימחק.

<לירון אדלר מינקה: אחרי סעיף קטן (ב)(4) יבוא: "(5) יחידות דיור בתכנית מועדפת לדיור שנקבעו כיחידות דיור להשכרה לטווח ארוך או כיחידות דיור להשכרה לטווח ארוך במחיר מופחת לפי סעיף קטן זה, יהיו כולן באותו בניין".

<תומר רוזנר: החוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור - הידוע כחוק הותמ"ל - כלל כבר בשעתו הוראות שמתייחסות לדיור בהישג יד כשהוא הסמיך אותו על התוספת השישית לחוק התכנון.

<תומר רוזנר: הוא התייחס בשעתו, כשהוא נחקק, רק למקרקעי ישראל.

<תומר רוזנר: קרו שני דברים מאז.

<תומר רוזנר: אחד, החוק הורחב לחול גם על קרקעות פרטיות בתנאים מסוימים, ושניים, אנחנו מתקנים כרגע את התוספת השישית לחוק.

<תומר רוזנר: התיקונים העקיפים שנעשים כאן נועדו להתאים את ההסדרים לשני העניינים החדשים שנוצרו - הן לתחולה על קרקעות פרטיות, הן לנושא של התיקונים שאנחנו עושים עכשיו בתוספת השישית.

<תומר רוזנר: מה התיקונים אומרים?

<תומר רוזנר: על מקרקעי ישראל, להבדיל מקרקעות פרטיות, ימשיך לחול ההסדר של הוראות לגבי דיור בהישג יד בשלב השיווק, לא במסגרת שלב התכנון.

<תומר רוזנר: תקופת ההשכרה תהיה 15 שנה, לא 20 שנה, כשזה לבקשת משרד האוצר.

<תומר רוזנר: תקופת ההשכרה המינימאלית תהיה 15 שנה, לא 20 שנה.

<תומר רוזנר: ימשיכו לחול הכללים שתקבע בעניין הזה מועצת מקרקעי ישראל, כפי שהיא עושה היום לגבי הדיור במחיר מופחת ולגבי השכרה לטווח ארוך.

<תומר רוזנר: בעיין הזה אנחנו משמרים את המצב שהיה קיים לגבי מקרקעי ישראל.

<תומר רוזנר: לגברי מקרקעין פרטיים או של רשויות מקומיות שנכנסו לחוק הותמ"ל בהמשך הדרך, יחול ההסדר החדש שנקבע בתוספת השישית.

<תומר רוזנר: בעצם ההשכרה תהיה ל-20 שנה, לפי הכללים שנקבעו בתוספת השישית.

<תומר רוזנר: במסגרת האחוזים שמחויבים לפי חוק הותמ"ל, את זה אנחנו לא משנים.

<תומר רוזנר: בחוק הותמ"ל נקבע שבקרקעות פרטיות או בקרקעות של רשות מקומית צריך להקצות, למיטב זכרוני, 15% לדיור בהישג יד במחיר מופחת ולטווח ארוך.

<תומר רוזנר: את האחוזים האלה אנחנו משמרים.

<תומר רוזנר: ההסדרים המהותיים שיחולו לגבי אותו הסדר יותאמו לתוספת השישית כפי שתהיה בנוסח המתוקן, אם החוק הזה יאושר.

<תומר רוזנר: אני מקווה שהצלחתי להסביר פחות או יותר את מהות התיקונים כפי שהם מופיעים כאן.

<חדוה פיניש: זה יישאר 15% במחיר המופחת?

<תומר רוזנר: כן, זאת ההצעה.

<חדוה פיניש: במקום 15 שנים זה יהיה 20.

<תומר רוזנר: בקרקעות פרטיות ובקרקעות של רשות מקומית.

<מירה סלומון: אנחנו , כמו שציינו בדיון הקודם, מתנגדים לזה שלגבי קרקעות המדינה לא תהיה אפשרות לתת מחיר מופחת בשיעור גבוה יותר ממה שקבוע כיום.

<מירה סלומון: יש סמכות ביחס לקרקעות פרטיות.

<מירה סלומון: ביחס לקרקעות מדינה אין סמכות.

<מירה סלומון: זה דבר שהוא לדעתנו לא נכון, אנחנו מתנגדים לזה.

<מירה סלומון: למה הכוונה שחוק הותמ"ל נשאר ביחס למה שיש כרגע?

<מירה סלומון: למה כוונתך שזה נשאר ככה?

<מירה סלומון: קרקעות מדינה אחרות כן אפשר יהיה להעמיק לגביהן את שיעור ההנחה?

<תומר רוזנר: ההסדר הוא אותו הסדר כמו שהוא מוצע בחוק התכנון עצמו.

<תומר רוזנר: בקרקעות פרטיות וקרקעות של הרשות המקומית, הרשות המקומית תוכל לשנות את שיעור ההפחתה או להגדיל אותו.

<תומר רוזנר: בקרקעות המנוהלות על ידי רשות מקרקעי ישראל, מועצת רשות מקרקעי ישראל תוכל לקבוע שיעור הפחתה גדול יותר.

<תומר רוזנר: לא תינתן סמכות לרשות המקומית.

<תומר רוזנר: זאת ההצעה.

<מירה סלומון: אנחנו הבנו נכון.

<מירה סלומון: דווקא אחרי שחזרתי על מה שנאמר לפני כן, הבנתי שאתם אומרים: מה שמוסדר על ידי הותמ"ל ספציפית.

<יובל טלר: יש שתי סוגיות.

<יובל טלר: סוגיה אחת היא סוגיית הותמ"ל, שזה מה שאנחנו הולכים להסדיר עכשיו.

<יובל טלר: הסוגיה השנייה היא סוגיה של מסמך המדיניות, שזו סוגיה נפרדת שאתם כבר העברתם את הערות שלכם.

<יובל טלר: זו סוגיה נפרדת, זה לא מה שמופיע בתיקון של חוק הותמ"ל.

<גדי רובין: אבל הם רוצים בחוק הותמ"ל לקבוע את אותו הסדר כמו במסמך המדיניות.

<גדי רובין: כמו שהתנגדנו למסמך המדיניות - -

<יובל טלר: הטענה שלכם היא לא לגבי ההסדר הספציפי.

<גדי רובין: גם וגם.

רחל עזריה: זה עוד נושא שלא פתור?

<מירה סלומון: מה שנאמר פה זה שההסדר שהרגע הוקרא מתייחס לשני תנאים מצטברים.

<מירה סלומון: אחד, קרקע של רשות מקרקעי ישראל, שזאת קרקע מדינה, ושניים, קרקע שמתוכננת על ידי הותמ"ל.

<מירה סלומון: זה מה שעכשיו הוקרא.

<מירה סלומון: זאת אומרת, שני התנאים במצטבר צריכים לחול כדי שהסעיף הזה יהיה רלוונטי.

<יובל טלר: הסעיף הזה רלוונטי גם לגבי מקרקעי ישראל וגם לגבי קרקעות פרטיות.

<מירה סלומון: זאת אומרת, בכל מה שמתוכנן על ידי הותמ"ל, הותמ"ל יחליט לגביו את היקף ההנחה, זה מה שנאמר פה.

<תומר רוזנר: לא.

<תומר רוזנר: הותמ"ל לא עוסק בשיעורי הנחה.

<תומר רוזנר: לגבי קרקעות של מקרקעי ישראל, ימשיך לחול ההסדר הקיים בחוק הותמ"ל, שהמדיניות הקרקעית של המדינה מוסדרת בהחלטת מועצת מקרקעי ישראל.

<מירה סלומון: אז הערתנו בעינה עומדת.

<תומר רוזנר: בקרקעות שהן לא ותמ"ל החוק קבע שיעור הנחה של 20%.

<תומר רוזנר: בנוסף לכך הוא קבע שבקרקעות שמנוהלות על ידי רשות מקרקעי ישראל יוכלו להפחית יותר.

<תומר רוזנר: לא הרשויות המקומיות.

<לירון אדלר מינקה: זה היה הסיכום בישיבה הקודמת של הוועדה.

<תומר רוזנר: יושבת ראש הוועדה אמרה למרכז השלטון המקומי שאם יש להם הצעה טוב, חוץ מהתנגדות - -

<לירון אדלר מינקה: אבל זה לא בסעיף הזה.

<תומר רוזנר: אבל זה לא רלוונטי לגבי הותמ"ל.

<מירה סלומון: את אותה התנגדות אנחנו מייחסים גם לעניין הזה, גם לנקודה שעכשיו הועלתה.

רחל עזריה: אני רוצה להגיד משהו לגבי השלטון המקומי.

רחל עזריה: תכינו רשימה.

רחל עזריה: במכתב כתבתם רק שני סעיפים, כשאני מבינה שיש יותר מזה.

<מירה סלומון: אלה שני הסעיפים - -

רחל עזריה: שמבחינת

רחל עזריה: כם זה ייהרג ואל יעבור.

רחל עזריה: אנחנו נצטרך לעשות איזו שהיא פגישה.

רחל עזריה: לא ברור לי איך אנחנו מתקדמים פה.

רחל עזריה: יש עוד משהו לא סגור?

<מירי כהן: יש שתי סוגיות עקרוניות.

רחל עזריה: אבל זה בעיקר מול השלטון המקומי.

<מירי כהן: שאלת הפיקוח, שאלת ההגרלות ושאלת הזכאים.

<מירי כהן: יש 3 נושאי ליבה שאנחנו במחלוקת.

<מירי כהן: אני רוצה להסביר משהו על העניין הזה של הוועדה המחוזית.

<מירי כהן: אתמול יצא מכתב על ידי מרכז השלטון המקומי.

<מירי כהן: אני באמת מעריכה אתכם, אבל זו נקודה שאני לא מבינה מאיפה הבאתם אותה.

<מירי כהן: לפתע פתאום מטריד אותם שהוועדה המחוזית יכולה לקבוע זכויות עודפות לדיור בהישג יד, מה שיוריד את היטלי ההשבחה.

<תומר רוזנר: כמו בכל תכנית שהיא עושה.

<מירי כהן: גם בלי החוק הזה הוועדה המחוזית יכולה לעשות את זה.

<מירי כהן: היא יכולה לקבוע דיור להשכרה.

<מירי כהן: אף אחד לא אומר שזה לא חוקי לקבוע דיור להשכרה.

<מירי כהן: מי שהיה עושה שומה על התכנית הזאת היה קובע שדירה כזאת שווה כנראה פחות מדירת מגורים רגילה.

<מירי כהן: אין שום הבדל מבחינת היטלי השבחה.

<תומר רוזנר: היא יכולה לא לתת, ואז לא יהיה היטל השבחה בכלל.

<מירי כהן: בדיוק.

<מירי כהן: צריך להבהיר שזה זכויות עודפות.

<מירי כהן: היטל השבחה שאתם מקבלים הוא היטל השבחה עודף שלא הייתם מקבלים אותו בלי התכנית הזאת.

<מירי כהן: תורידו את הטיעון הזה מהשולחן, יש לנו מספיק נושאים לדון עליהם ולהגיע להסכמות.

<מירי כהן: זה נושא שאנחנו חושבים שצריכים להוריד אותו מהשולחן.

רחל עזריה: אני ידעתי שיש נושאים מסוימים שהם פתוחים, אבל פתאום הגעתם - -

<חדוה פיניש: לגבי מבחן הכנסה, אני חושבת שלאורך כל הדרך - -

רחל עזריה: נכון, מבחן הכנסה.

רחל עזריה: אני אומרת לכם שוב, תביאו פתרון.

<חדוה פיניש: אף אחד לא אמר לנו שנביא פתרון.

<תומר רוזנר: ודאי שנאמר.

רחל עזריה: זה נאמר.

<חדוה פיניש: אנחנו עושים מאמץ, מאגדים פה הרבה כוחות כדי לבוא.

<חדוה פיניש: אנחנו יושבים, יושבים ויושבים, כשבסוף כאילו כלום לא קרה.

<חדוה פיניש: אם אתם באים לשולחן שלנו, לשולחן העבודה בפעם הנוספת, בלי להגיד: את זה כן, את זה לא - -

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך במובן המערכתי ובמובן הנקודתי.

<חדוה פיניש: אנחנו לא משני עברי המתרס.

רחל עזריה: חדוה, אני כל כך לא מסכימה איתך.

רחל עזריה: תראי, יש שתי גישות.

רחל עזריה: יש גישה שאומרת ללכת לכם על הראש.

רחל עזריה: אני לא מוכנה לעשות את זה.

רחל עזריה: אני מרגישה שאני משלמת בהרבה זמן יקר כדי לנסות להגיע להסכמות.

רחל עזריה: לא בכל דבר אפשר להגיע להסכמות.

<חדוה פיניש: יש דברים שמייתרים את החוק.

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך.

<חדוה פיניש: מבחן הכנסה זה עיקרון.

רחל עזריה: אתם יודעים איך לעשות מבחן הכנסה?

<חדוה פיניש: אנחנו יודעים איך לעשות.

<חדוה פיניש: אנחנו עושים את זה.

רחל עזריה: אבל זה רק על הכנסה, לא על הון.

רחל עזריה: כשמדובר בדיור, מה שחשוב זה הון.

רחל עזריה: אחד העיוותים שיש היום במדינה זה עם ההנחה בארנונה.

רחל עזריה: ברוב המדינות בעולם אתה לא מקבל הנחה אם אתה בעל דירה, כי הנחת העבודה היא שמצבך אחר לחלוטין ממי שאין לו דירה, גם אם הוא מרוויח 5,000 שקל יותר ממך.

רחל עזריה: אם אתם רוצים להמשיך את השיטה הזאת שמקבעת את חוסר הצדק, בטח עבור הדור הצעיר, זה לא יקרה.

רחל עזריה: לא באתם עם הצעה אחרת.

רחל עזריה: אנחנו לא נחזור לאותה שיטה שאולי הייתה טובה בעבר כשלכולם היו פה דירות.

רחל עזריה: בנו אז אחרת, המדינה הייתה פחות צפופה, שלחו אנשים לסוף העולם ימינה כדי לתפוס גבולות.

רחל עזריה: אנחנו לא בשלב הזה.

רחל עזריה: דירה זה אחד הדברים הכי קשים עבור הדור הצעיר.

רחל עזריה: אנחנו לא נמשיך בשיטה שהבדיקה היא רק ההכנסה בלי הבדיקה של הון.

רחל עזריה: בקיצור, חזרנו לאותו דבר.

רחל עזריה: אין פתרון.

רחל עזריה: אם יש לכם הצעה, אני אשמח.

רחל עזריה: אני לא אכניס לפה משהו רק בגלל שאתם חושבים שיש בזה יתרון.

רחל עזריה: אתם לא מתמודדים עם החסרונות.

רחל עזריה: אם יש לכם הצעה, תעלו אותה.

רחל עזריה: ההתנגדות פה היא התנגדות.

רחל עזריה: זה פשוט לא יהיה הוגן אם מישהו שגדל בבית שאין בו, מתאמץ לעבוד קשה כדי להביא הכנסה משמעותית, רוצה לגור במקום הזה כדי שיום אחד יהיה לו סיכוי לקנות דירה, לא יקבל את הזכות, לעומת מישהו שההורים חסכו לו כל החיים, הוא יכול להרשות לעצמו לעבוד פחות קשה, שהוא כן יקבל את הזכות לחיות במקום.

רחל עזריה: זה לא הוגן, מצטערת.

רחל עזריה: זה חוטא למטרת החוק.

<גדי רובין: אנחנו דיברנו על מבחן הכנסה.

<גדי רובין: אין שום בעיה לבדוק גם הון, לפחות ברמה מסוימת.

<גדי רובין: מה שעלה בישיבה האחרונה הוא לא מבחן הכנסה או הון, זה אם אנחנו בודקים את הזכאי או את ההורים שלו.

<גדי רובין: זאת השאלה.

רחל עזריה: אבל אתה לא יכול לנתק ביניהם, מה לעשות.

רחל עזריה: אנחנו מדינה שכך אנחנו עובדים.

רחל עזריה: הפער הוא בין מי שיש להורים לבין מי שאין להורים.

רחל עזריה: תקשיבו, זה לא עובד.

רחל עזריה: אתם מציעים הצעה שהיא טובה על הנייר, היא לא טובה מבחינת המציאות.

רחל עזריה: אני מעדיפה – זה הכלל הידוע - שעדיף אוניברסלי כשלא מצליחים לעשות משהו פרטני טוב.

רחל עזריה: אתם מציעים משהו פרטני שלא נותן מענה, לכן עדיף ללכת על אוניברסאלי.

<גדי רובין: זה לא שייך למבחן הכנסה ולא שייך להון.

<גדי רובין: השאלה המרכזית שעלתה בישיבה הקודמת, וזה מה שאת מעלה היום, היא אם אנחנו לוקחים בחשבון את ההורים או לא לוקחים בחשבון את ההורים.

<גדי רובין: עד איזה גיל ההורים צריכים להיות אלה שאחראים על הילדים שלהם?

רחל עזריה: זה לא עניין של אחראים.

רחל עזריה: זו המציאות.

<גדי רובין: בסדר, זאת המציאות, אבל את זה צריך לפתור.

<גדי רובין: השאלה אם רוצים להגיד: אני רוצה מבחני הכנסה גם לילד וגם להורים.

<גדי רובין: אם זה מה שהוועדה חושבת, ואם זה מה שיושבת ראש הוועדה - -

רחל עזריה: אתה חושב שזה יעבוד?

<גדי רובין: זה יעבוד.

<גדי רובין: השאלה אם זה נכון, לא אם זה יעבוד.

<תומר רוזנר: מי יבדוק?

<גדי רובין: אותה עירייה.

<גדי רובין: אין בעיה לבדוק מבחן הכנסה למי שמבקש, אין בעיה לבדוק מבחן הכנסה להורים.

<גדי רובין: מי שרוצה לקבל הטבה מהמדינה, הטבה משמעותית יותר או פחות, הוא צריך לבוא ולתת איזה שהם פרטים מסוימים.

<גדי רובין: השאלה אם נכון שכשזוג בני 26 או 30 באים לשכור דירה בדיור בהישג יד, אני אבדוק כמה ההורים שלהם מרוויחים.

<גדי רובין: דרך אגב, אני חושב שהיה הרבה יותר נכון לעשות את זה בדיור למשתכן.

<גדי רובין: אני לא חושב שבשכירות חשוב אם להורים יש כסף או אין כסף.

רחל עזריה: אבל אני לא רוצה לפסול את אלה שמתאמצים, עובדים קשה כדי לחלץ את עצמם.

רחל עזריה: אותם אתה תפסול.

רחל עזריה: זו הבעיה.

<מירה סלומון: אנחנו מדברים על עשירונים 9 ו-10, שזה פי 3, פי 4.5 ויותר מהשכר הממוצע במשק.

<מירה סלומון: אלה, עם כל הכבוד, גם אם הם אנשים שעובדים קשה וב-3 משרות - -

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך.

רחל עזריה: כמה משכורות צריך כדי לקנות דירה?

<תומר רוזנר: 160.

רחל עזריה: יבוא זוג שיש לו תמיכה משמעותית מההורים, בסדר?

רחל עזריה: אם שניהם עובדים סוציאליים, מרוויחים מעט, הם כן יקבלו.

רחל עזריה: יבוא זוג שלא יכול להרשות לעצמו ללכת ללמוד עבודה סוציאלית.

רחל עזריה: הם שניהם עושים הכל כדי להרוויח.

<מירה סלומון: הם מרוויחים פי 3 ופי 4.5?

רחל עזריה: מתוך זה הולך כסף למס.

רחל עזריה: אחר כך הם צריכים לשלם עבור הטיפול בילדים כדי שהם יוכלו לעבוד את כל השעות האלו.

רחל עזריה: הם צריכים לחסוך את הכסף כדי שיוכלו לקנות דירה.

רחל עזריה: החצי מיליון שקל בסוף, אם מקבלים את עניין ההורים או לא מקבלים את עניין ההורים, זה מה שעושה את הפער, אלא אם כן מדובר באנשים שגם להורים שלהם אין וגם הם מרוויחים מעט, שזו אוכלוסייה מסוימת.

רחל עזריה: העניין הזה שאתם תיתנו למי שמרוויח מעט, יש לו כסף מההורים, ולא תיתנו - - זה הפוך מכל תפיסת עולם שאנחנו רוצים לאפשר לאנשים לצמצם פערים.

רחל עזריה: ההצעה שלכם לא נותנת לזה מענה.

רחל עזריה: עכשיו זה go/no –go, זה לא יקרה.

רחל עזריה: אני מצטערת, אני בת לשני הורים שהתחילו מאפס.

רחל עזריה: אני יודעת מה הם עשו כדי להצליח.

רחל עזריה: אני אומרת, זה לא הוגן.

רחל עזריה: פעם הכלל היה שמי שלחם חצי שנה במלחמת יום כיפור קיבל מענק.

רחל עזריה: ברוך השם אין לנו מלחמות של חצי שנה.

רחל עזריה: אי אפשר, זה לא הוגן.

רחל עזריה: זה לא משהו שאפשר לעשות אותו.

רחל עזריה: זה לפגוע בדור הבא של אלה שמתאמצים.

<תומר רוזנר: מה הם עשו בשבוע הזה?

רחל עזריה: מה עשיתם?

רחל עזריה: הצעתם משהו בשבוע הזה?

רחל עזריה: באתם עם פתרון, חוץ מאשר לכתוב לנו שאתם לא מוכנים?

רחל עזריה: תביאו פתרון.

<חדוה פיניש: אני רוצה שנדבר על פתרונות, רק שתהיו פתוחים.

רחל עזריה: אני פתוחה.

רחל עזריה: תגידו את מה שאתם רוצים.

רחל עזריה: הבנתם מה מבחינתי go/no-go.

<מירה סלומון: אני רוצה להעיר לגבי הסוגיה השנייה שעלתה במכתב.

<מירה סלומון: אנחנו נמצאים, גברתי, כבר הרבה מאוד דיונים באמירות מאוד ברורות של הוועדה ושל כל הצדדים שמדובר בחוק שנועד להעצים שלטון מקומי, לאפשר לשלטון מקומי, לתת לשלטון מקומי.

<מירה סלומון: נכון, אנחנו התעוררו מאוחר, שמנו לב מאוחר מידי שיש מצב שבו הוועדה המחוזית יכולה לתכנן תכנית שמאפשר ליזם לבנות תוספות ודיור בהישג יד, וזה גם אם השלטון המקומי לא מסכים לכך.

<מירה סלומון: טוב שהתעוררנו עכשיו, טוב שלא השארנו את זה לאחרי שהחוק הזה יסתיים.

<מירה סלומון: אחרי שעברנו את המשוכה הפרוצדוראלית והעברנו את העמדה כמו שהעברנו, אני מבקשת להתייחס להיטל ההשבחה.

<מירה סלומון: הוועדה המחוזית יכולה לאשר גם היום דירות להשכרה, על אף התנגדותנו.

<מירה סלומון: אנחנו נמצאים בעולם שבו רוצים להעצים את השלטון המקומי, לעשות משהו שכולנו נברך על המוגמר, לא משהו שאם יכולים גם ככה לדרוס את הרצון שלנו ואת ההכנסות שלנו, אז יאללה אפשר לדרוס גם כאן.

<מירה סלומון: אני מזכירה שלגבי הסוגיה השנייה של התוספת של היטל השבחה, סעיף 62(א)(2) להצעת החוק קובע שהוועדה המחוזית רשאית לקבוע תכנית שכזאת אם מלכתחילה היא לא הייתה מחילה את התוספת הזאת על תכנית שהיא גם ככה רצתה לקדם.

<מירה סלומון: עם כל הכבוד, אני יכולה לראות ועדה מחוזית שיושבת ואומרת: אוקי, איך אני מתמרצת דיור בהישג יד.

<מירה סלומון: אני מוסיפה יחידות דיור, שיעור של 25%.

רחל עזריה: יש פה כמה דברים.

רחל עזריה: אלה שני הנושאים שחשובים לכם, השלטון המקומי.

רחל עזריה: לגבי הנקודה הראשונה, אם יש לכם הצעה שלא פוגעת במי שאין לו כסף מהבית ועובד קשה כדי לחסוך כסף בשביל דירה, אני אשמח לשמוע.

רחל עזריה: זו ההתנגדות, זה העניין.

רחל עזריה: אם אתם פותרים את זה, אין לי בעיה ללכת איתכם.

רחל עזריה: נצטרך אחר כך להחליט מי עושה את כל הבדיקות, אבל לזה נגיע מאוחר יותר.

רחל עזריה: זה פתרון שאתם צריכים להציע, בסדר?

רחל עזריה: הדיון השני הוא ביניכם לבין האוצר, ביניכם לבין קבינט הדיור, נכון?

<מירה סלומון: ויוזם הצעת החוק.

רחל עזריה: אין בעיה.

רחל עזריה: חבר הכנסת פולקמן, אני בטוחה שאתם תדעו לפתור את העניינים.

רחל עזריה: מה נשאר, ההגרלות?

<תומר רוזנר: עוד שורה של נושאים.

<חגי רגב: הוועדה המחוזית לא נדרשת לבחון את צרכי הציבור.

<חגי רגב: מוסיפים פה 25% בלי לבחון אם יש נציג של שירותי ציבור.

<חגי רגב: זה לא היה בתוספת.

רחל עזריה: עזבו.

רחל עזריה: אתה מעיריית ירושלים.

רחל עזריה: הולכים לצופף את קרית יובל פי 2 ממה שהייתה עד היום.

רחל עזריה: כולנו הולכים להיות צפופים, זה הסיפור.

<חגי רגב: שהוועדה תצטרך לבחון גם את סוגיית צרכי הציבור.

<חגי רגב: מה הבעיה?

רחל עזריה: אני ממנה אותך, חבר הכנסת פולקמן, להגיע לפתרונות בהכל.

רועי פולקמן: עניין הגרלות ופיקוח, אנחנו יודעים, זה כמעט שם.

רועי פולקמן: לגבי הנושא הזה, הם שלחו את זה אתמול.

רחל עזריה: אני מאוד מקווה שבפעם הבאה נוכל לבוא ולהצביע.

רחל עזריה: תודה רבה, הישיבה נעולה.