הוועדה המשותפת לוועדת החוקה, חוק ומשפט ולוועדה המיוחדת לדיון בהצעת חוק פינוי ובינוי (פיצויים) (תיקון מס' 4) (פינוי בשל סירוב בלתי סביר), כנסת 20, פרוטוקול מספר 12, 2017-12-19 10:00

רחל עזריה: בוקר טוב, אני שמחה לפתוח את הדיון בהצעת חוק פינוי בינוי (פיצויים) (תיקון מס'4) (פינוי בשל סירוב סביר), התשע"ו-2016 (מ/1023).

רחל עזריה: זה הדיון השני בנושא תחבורה.

רחל עזריה: אני אבקש ממשרד התחבורה להציג את העשייה שלהם, אבל לפני כן אני רוצה לומר שבעצם אנחנו מחפשים את הדרכים לגרום לפינוי בינוי והתחדשות עירונית לצבור תאוצה.

רחל עזריה: כרגע יש לא מעט חסמים.

רחל עזריה: אנחנו עסקנו בנושא של המתנגדים, כשהאוכלוסייה שצריכה טיפול היא אוכלוסיית הקשישים.

רחל עזריה: היו לנו לא מעט פריצות דרך שם.

רחל עזריה: נושא אחר שחוזר על עצמו כל הזמן זה ההתנגדות בגלל עניין התחבורה.

רחל עזריה: אומרים לנו שכולנו הולכים לעמוד בפקקים אין סופיים.

רחל עזריה: מה שנכון, אנחנו באמת עומדים בפקקים אין סופיים, לכן העלינו את הנושא הזה.

רחל עזריה: אני אשמח לשמוע את משרד התחבורה.

<שי קדם: אני שמח על הדיון שמתמקד ועוסק, בין היתר, בתחום התחבורה.

<שי קדם: משרד התחבורה עושה מאמצים מאוד גדולים כדי לצמצם פערים היסטוריים וארוכי טווח.

<שי קדם: אני חושב שהנושאים שעולים פה כחלק מחוק פינוי בינוי אולי לא יקבלו מענה באופן מידי או תוך שנים ספורות, אבל בטווח הזמן הארוך המשרד עוסק בתכנון אסטרטגי, בין היתר בנושא של מערכות הסעת המונים שבסיכומו של דבר זה הפתרון הנכון מבחינתנו למרכזים מרובי אוכלוסייה.

<שי קדם: אנחנו מציבים יעדים מאוד ברורים לאיך אנחנו רוצים שהערים שלנו, מרכזי המטרופולינים שלנו יהיו.

<שי קדם: זה מהלך חדשני של 4 השנים האחרונות.

<שי קדם: בדומה למה שקורה בעולם, גם אנחנו רוצים שבמטרופולינים שלנו אחוז הפיצול, אחוז הנוסעים בתחבורה הציבורית יהיה 40%, כשלשם התכניות האסטרטגיות שלנו מכוונות.

<שי קדם: כמובן שאת המגמות בעולם אנחנו מכירים.

רחל עזריה: אחוז האוכלוסייה בטווח של 45 דקות נסיעה ממרכז המטרופולין הקרוב הוא 70%?

<שי קדם: אנחנו בונים תכניות אסטרטגיות ל-20 השנים הבאות.

רחל עזריה: אני מבינה למה לוקח 45 דקות מהשכונה שלי למרכז העיר בירושלים, כי זה עומד ביעד.

<שי קדם: אנחנו עוד רחוקים מאוד מהשגת היעד הנכון בכל מרחב מטרופולין.

<שי קדם: אני מזכיר שמטרופולין זה לא רק עיר הגליל של המטרופולין.

<שי קדם: במטרופולין תל אביב יש עוד 3 טבעות מסביב, טבעות שהן מנתניה ואשדוד.

רחל עזריה: זה יהיה גם אם מישהו גר בקרית אונו ועובד בהרצליה?

רחל עזריה: זה לא למרכז המטרופולין הקרוב, זה למרכזי תעסוקה.

<שי קדם: נכון, הכוונה שלנו שבתוך תחום המטרופולין יהיה.

<שי קדם: כשאנחנו מנסים להציג מדדי נגישות, זה אחד ממדדי הנגישות שאנחנו מציגים בתכניות האסטרטגיות שלנו.

<שי קדם: על בסיסן אנחנו מתכננים.

<שי קדם: התוצאה של השימוש במדד הזה היא בדיוק ההחלטה של משרד התחבורה שלא להתבסס רק על קווי הרכבת הקלה במטרופולין תל-אביב, אלא ללכת גם לבדיקה ובחינה של 3 קווי מטרו חדשים.

<שי קדם: זאת אומרת, גם משרד התחבורה וגם משרד האוצר מבינים שהמצב כמו שחשבנו עד לפני 5 שנים, אי אפשר להתמודד איתו באמצעים שעד היום חשבנו שהם מספקים.

<שי קדם: אני לא רוצה להציג מגמות בעולם, אבל אני אגיד שהצעדים העיקריים שהם בתחום הפעילות שלנו, בתחום הפעילות הבלעדית של המשרד שאותם אנחנו מקדמים - מלבד התכניות האסטרטגיות - זה גם תכניות לטווח קצר.

<שי קדם: מי שמכיר את התכניות לפריסת נת"צים, "מהיר לעיר" במטרופולין תל-אביב, תכניות לתחבורה בלתי ממונעת, הנושא של שינוי בתעריפים.

<שי קדם: ב-3 השנים האחרונות יש שינוי משמעותי במדיניות התעריפים, מה שמאפשר למשתמשים להשתמש באותו תעריף בתחום גיאוגרפי אחד, שיפור מאוד מאוד גדול בשירות מבחינת כמות השירות.

<שי קדם: היינו מאוד רוצים להעלות ב-30% או 50% את כמות התחבורה הציבורית של האוטובוסים.

<שי קדם: זה כיוון שגם האוצר וגם אנחנו הולכים אליו.

<שי קדם: אין ספק שזה נדרש.

<שי קדם: אני רוצה רק להגיד שזה משהו שהוא רק בתחום משרד התחבורה, קל לנו לעשות אותו בסך הכל, אבל העלות שלו היא מאוד גדולה.

<שי קדם: העלות של כל הדבר שמשרד התחבורה עושה – תשתיות, סובסידיות, העלאת שירות – היא מאוד גדולה.

<שי קדם: אבל שוב, לא מזה יבוא כל הפתרון.

<שי קדם: אין ספק שחלק מהפתרון נעוץ גם בעבודה בין משרדית שכרגע לנו קשה מאוד לגייס אליה שותפים או להתקדם בה.

<שי קדם: דרך אגב, דווקא היא עולה פחות כסף – אם זה כל נושא של קידום נסיעות משותפות, כל נושא של שינוי שיטת המיסוי של רכב פרטי.

רחל עזריה: יש לכם איזו שהיא תכנית מיוחדת למקרים שבהם הולכת להיות הכפלה של מספר התושבים בשכונה?

<שי קדם: אז שוב אני אומר, הזכות שלנו בתחום הזה כמשרד היא בקביעת מדיניות.

רחל עזריה: אני אמקד אותך במה שחשוב.

רחל עזריה: תראה, אנחנו תיכף נשמע את שכונת קרית יובל.

רחל עזריה: בכמה אחוזים הולכים להעלות שם את שיעור התושבים?

רחל עזריה: פי 2.

רחל עזריה: הולכים להכפיל את מספר התושבים בשכונה.

רחל עזריה: היום כולם עומדים בפקקים.

רחל עזריה: אחת ההתנגדויות המרכזיות לתכנית, שהיא בעיני מאוד מאוד חשובה לירושלים כי אין לנו עתודות קרקע - - אחת הסיבות להביא דוגמאות מירושלים זה כי בירושלים כמעט כל האתגרים נמצאים בצורה מאוד מאוד מרוכזת.

רחל עזריה: אפשר לנסוע לקרית אונו ולראות התחדשות עירונית שקורית נהדר.

רחל עזריה: מעולה שקל להם, אבל אנחנו רוצים לדבר על איפה שקשה.

רחל עזריה: להכפיל את מספר התושבים אומר שינוי של שיטת התחבורה.

רחל עזריה: השאלה היא איפה הממשק בין התכנון של כל ההתחדשות העירונית לבין משרד התחבורה.

<שי קדם: אוקי, אז אני אענה על זה בשני מישורים.

<שי קדם: אחד, לטווח הזמן הקרוב, קרית יובל - -

רחל עזריה: זה לא ספציפית לקרית יובל.

רחל עזריה: איפה הממשק?

<שי קדם: בטווח הארוך אנחנו מאמינים שהסעת המונים, אותה רשת של הסעת המונים היא הפתרון.

רחל עזריה: מה זה טווח זמן ארוך?

<שי קדם: טווח הזמן הארוך זה 20 השנים הקרובות.

<שי קדם: ושוב, אנחנו באיחור מאוד רציני, אבל אנחנו עושים את כל המאמצים כדי לקדם הסעת המונים.

<שי קדם: זה הפתרון הנכון.

<שי קדם: בן אדם צריך ללכת לתחנת הסעת המונים.

רחל עזריה: מה זה אומר?

<שי קדם: השאלה מה עושים בין לבין.

<שי קדם: זאת השאלה המאוד גדולה.

רחל עזריה: מה זה טווח הזמן הארוך?

<שי קדם: טווח הזמן הארוך זה 20 שנה.

רחל עזריה: 20 שנה?

<שי קדם: תוך 20 שנה אנחנו רוצים שכל קווי הרק"ל שתוכננו בירושלים יעבדו.

<שי קדם: זה אמור לתת מענה.

<שי קדם: בין לבין, כמו שאת רואה, הקו האדום כבר נמצא בפעילות, הארכה שלו נמצאת בפעילות, המכרזים לקו הירוק כבר יוצאים לדרך.

רחל עזריה: בסדר, אבל 20 שנה זה טווח זמן שדורש תכנית.

<שי קדם: נכון.

<שי קדם: צריך לעשות גם תכנית ביניים, כשפה יש בעיה אמיתית.

<שי קדם: הקושי הגדול שלנו הוא ב-2030, לא ב-2040, כי ב-2040 אנחנו מאמינים שכל התכניות האסטרטגיות יצאו לפועל.

<שי קדם: עכשיו השאלה מה עושים.

<שי קדם: מצד אחד, התושבים מאוד אוהבים את הרכב הפרטי שלהם, אזרחי ישראל מאוד אוהבים את הרכב הפרטי שלהם.

רחל עזריה: בדור הצעיר, לדעתי, זה כבר - -

<שי קדם: מצד שני, האופציה היחידה היא שימוש באוטובוסים, מעבר להליכה ברגל, אופניים.

רחל עזריה: מעולה.

רחל עזריה: נשמע לי לא רע.

<שי קדם: נכון.

<שי קדם: אז לעניין האופניים אנחנו מקדמים שבילים מטרופולינים גם בירושלים.

רחל עזריה: מה זה מטרופולינים?

<שי קדם: שבילים מטרופולינים במקרה של ירושלים אלה שבילים רחבים מאוד.

<שי קדם: זה בדומה למה שקורה בעולם, אם בלונדון או בקופנהגן, ששם ישhighways של אופניים.

<שי קדם: שבילים של 3 וחצי מטרים, עם רציפות, עם מעבר.

<שי קדם: זה לאופניים.

רחל עזריה: וזה בתוך השכונות?

<שי קדם: שוב, לשכונה יש רשת מזינה של אופניים, כשבסמוך לשכונות הצירים המשמעותיים מתנקזים לשבילים הגדולים.

רחל עזריה: מתי זה אמור לקרות?

<שי קדם: זו תכנית עבודה שקורית.

<שי קדם: כבר בשנה האחרונה מתחילים כמה שבילים מטרופולינים בירושלים לקרות.

רחל עזריה: לפי מה מחליטים לעשות את זה?

רחל עזריה: לפי איפה שיש התחדשות עירונית?

<שי קדם: גם.

<שי קדם: תכנית העירייה משלבת גם עניין של ישימות.

רחל עזריה: טוב, אחר כך אני ארצה לשמוע על זה מהעירייה.

<שי קדם: צוות תכנית אב עושה את זה בירושלים.

<שי קדם: כמובן שאנחנו מעודדים הליכה ברגל.

<שי קדם: אנחנו כותבים הנחיות, אבל הרשות המקומית היא זו שצריכה - -

רחל עזריה: אחד הדברים המרכזיים זה צל כדי לאפשר ללכת ברגל.

רחל עזריה: יש תכניות צל?

<שי קדם: פחות אצלנו.

<שי קדם: לנו יש הנחיות לדבר הזה, אבל שוב, צריך להבדיל בין מה שמשרד התחבורה כרשות תמרור מרכזית עושה לבין מה שרשות מקומית.

<שי קדם: כדי לעודד את הרשויות להשתמש בכלים האלה, אנחנו נצא בשנה הבאה לקול קורא לעידוד מרחבי הליכה במרכזי הערים, מרחבים לתחבורה בלתי ממונעת במרכזי הערים, מתוך כוונה ללמד את הרשויות להשתמש בכלים האלה בהנחיות שלנו.

רחל עזריה: זה קול קורא עם תקצוב?

<שי קדם: נכון, כמובן.

<שי קדם: הדבר השלישי שאני רוצה להגיד זה על התחבורה הציבורית.

<שי קדם: זה אולי הנושא הכואב, כי בעשור הקרוב רוב התחבורה הציבורית תישען על אוטובוסים.

<שי קדם: ושוב, גם בעתיד, גם במטרופולינים גדולים תהיה לצד הסעת המונים רשת מזינה של תחבורה ציבורית באוטובוסים.

<שי קדם: אין לזה תחליף.

<שי קדם: לצורך זה יש לנו בעיה מאוד גדולה של תשתיות בתוך השכונות.

<שי קדם: מאוד קשה לרשויות מקומיות לעשות ריאלוקציה של זכות הדרך.

<שי קדם: יש פה מחירים שצריך לשלם, למשל חניה, למשל נתיב של רכב פרטי.

<שי קדם: ברור לנו לגמרי למה לרשויות המקומיות מאוד מאוד קשה עם זה.

<שי קדם: אנחנו רואים ב"מהיר לעיר", הפרויקט שאנחנו עושים במטרופולין תל אביב, שהרשויות חתמו על הסכמים שקשה להן ליישם את זה.

<שי קדם: כמובן שישנן עכשיו בחירות, הכל נדחה.

<שי קדם: אני אומר, יש פה בעיה אמיתית.

<שי קדם: אם אנחנו רוצים להעלות את כמות האוטובוסים, יש לנו שתי בעיות.

<שי קדם: אחת, בעיה של נהגים.

<שי קדם: יש בעיה מאוד רצינית של נהגים בתחבורה הציבורית שאנחנו מנסים לפתור.

<שי קדם: בלי מאמץ ממשלתי זה לא יקרה, כי יש פה דברים שמשיקים לדברים אחרים.

<שי קדם: הדבר השני, תופעת הנימבי"י של תשתיות תומכות תחבורה ציבורית – מסופים, חניוני לילה, חניונים טיפוליים.

<שי קדם: אנחנו מאוד רוצים היום להעלות את השירות, אבל נתקלים במצב שבו לנהג אין איפה להעמיד את הרכב, אין לו איפה לעשות את הצרכים שלו בסוף היום או בין הנסיעות.

<שי קדם: הרשויות המקומיות, השלטון המקומי ומינהל התכנון שמים את הדבר הזה בעדיפות נמוכה ביחס לצרכים האחרים שיש.

<שי קדם: אני רוצה להתייחס לעוד שני דברים.

<שי קדם: קודם כל, אני חושב שהשיח הזה מאוד חשוב בנושא של פינוי בינוי, כי אם נעשה תכנון נכון כבר היום, הוא חייב לכלול גם אפשרות לתת לתחבורה ציבורית או לתחבורה בכלל לעבור.

רחל עזריה: אתה צריך לסיים

<שי קדם: אני אסיים בלהגיד את החסמים המרכזיים.

<שי קדם: בטווח הזמן המיידי יש לנו מחסור בנהגים ובתשתיות.

<שי קדם: זו בעיה מאוד קשה.

<שי קדם: בטווח הזמן הארוך, שזה כבר דיברו בדיון הקודם, זה כל הנושא של הטמעת צרכים תחבורתיים בתכניות סטטוטוריות.

<שי קדם: אנחנו נציגים בוועדות.

<שי קדם: היום הרבה פעמים לא מתקבלות הדרישות התחבורתיות שלנו, מזניחים אותן, שמים אותן בצד.

<שי קדם: מינהל התכנון, בגלל הרצון לקדם דיור, שאין ספק שזה דבר חשוב, לא נותן לנו להכניס התניות תחבורתיות בתוך התכניות, על אף הבקשות הנשנות שלנו.

רחל עזריה: התניות תחבורתיות, או התניות של תחבורה ציבורית?

<שי קדם: מבחינתנו זה אותו דבר.

רחל עזריה: זה לא אותו דבר.

<שי קדם: התניה תחבורתית יכולה לכלול גם נת"צ.

רחל עזריה: לא, נת"צ זה לא תחבורה ציבורית.

<שי קדם: אז למה את מתכוונת?

רחל עזריה: אז תקשיב.

רחל עזריה: אני אגיד לך מה אני חושבת שהבעיה ולמה זימנו את הדיון הזה.

רחל עזריה: הבעיה היא שהיום יד אחת לא יודעת מה היד השנייה עושה.

רחל עזריה: אז הולכים ועושים התחדשות עירונית, שזה הכרחי, זה אוויר לנשימה מבחינת הדור הבא בישראל, זאת בלי שיש תיאום עם התחבורה הציבורית.

רחל עזריה: אתה עכשיו מציג את רשימת האתגרים שיש היום למשרד התחבורה כדי לקדם מהר יותר וטוב יותר.

רחל עזריה: אני חושבת שכולנו מבינים שאנחנו ניצבים בפני שוקת שבורה.

רחל עזריה: מה שהייתי רוצה לראות זה שבמקומות שבהם יש התחדשות עירונית יש כללים מיוחדים.

רחל עזריה: כרגע אין כללים מיוחדים, הם לא נמצאים.

רחל עזריה: זה לא שתכנית של התחדשות עירונית עוברת קודם במשרד - -

<שי קדם: זה לא נכון.

רחל עזריה: לגבי תחבורה ציבורית.

<שי קדם: זה גם לא נכון.

רחל עזריה: אוקי, אז אני אשמח לשמוע.

רחל עזריה: אין תסקיר תחבורה ציבורית.

<שי קדם: אני אדייק מיד.

רחל עזריה: זה אחד.

רחל עזריה: שתיים, אני חושבת שגם צריך להקצות יותר משאבים.

רחל עזריה: אם יש חוסר בנהגים, אני חושבת שהאחרונים שצריכים להיפגע זה המקומות שבהם יש התחדשות עירונית ופינוי ובינוי.

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: אתה צריך להגיע לשלב לפני שאנשים מתרגלים לנסוע עם האוטו.

רחל עזריה: אם אתה לא עושה את זה במקומות כאלה, אתה פוקק את הכל.

רחל עזריה: זה צריך להיות בסדר עדיפות הרבה יותר גבוה.

<שי קדם: אני מסכים איתך לגמרי.

<שי קדם: אותו הכלל פועל מבחינתנו גם בשכונות חדשות שמקימים ויש בהן המון אוכלוסייה.

רחל עזריה: יש תיאום עם קווי אגד, קווי סופרבוס?

רחל עזריה: תיאום עם תכניות של רכבת קלה זה פתרון שאמרנו לעוד 20 שנה.

נורית קורן: לא נראה לי שיש תיאום.

<שי קדם: זה לא נכון.

<שי קדם: כל תכניות תב"עית שמגיעה ועולה לדיון בוועדה מחוזית, מגיעה למשרד התחבורה וניתנת חוות דעת של האגף שלי וגם של האגף של תחבורה ציבורית.

רחל עזריה: אבל חוות הדעת של התחבורה הציבורית - -

<שי קדם: היא לא מחייבת.

<שי קדם: כבר אמרנו, עלה פה הנושא של תסקיר תחבורה מחייב בחוק התכנון והבנייה.

<שי קדם: אנחנו היינו מאוד שמחים שתחזקו אותנו בוועדות, שתתנו לנו את הכלים לעשות את הדבר הזה.

<שי קדם: בכל כלי שתתנו לנו אנחנו נשמח.

רחל עזריה: מצוין.

רחל עזריה: יופי, אני שמחה לשמוע.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, בבקשה.

חיים ילין: שי, זה נכון מה שאמרת לגבי התסקיר.

חיים ילין: אני הייתי במחוזית 4 שנים.

חיים ילין: זה הגיע, אבל זה לא הגיע אף פעם לרמה של ההתפתחות במדינת ישראל.

חיים ילין: אני אנסה להסביר לך.

חיים ילין: זה רדיפה אחרי הזנב של עצמנו.

חיים ילין: מה קבעו?

חיים ילין: בוועדה המחוזית היינו דנים על חניה - לזה לא התייחסת בכלל – למשפחה, זאת אומרת, לכל יחידת דיור.

חיים ילין: תגיד לי, איפה יש דבר כזה במרקם העירוני?

חיים ילין: אין דבר כזה, זה לא מתואם בכלל למציאות.

חיים ילין: אם משרד התחבורה רוצה לעשות משהו, הוא צריך להוריד את החניה כמה שיותר, ולשים במקום חניה עוד מסלולים.

חיים ילין: בפועל אין את המקום הזה.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: אני לא מדבר איתך על ההתפתחות של באר שבע, בסדר?

חיים ילין: בבאר שבע, תאמין לי, כל הכבישים רחבים.

חיים ילין: אולי כשהיו גמלים העגלות היו רחבות.

חיים ילין: אני מדבר איתך על גבעתיים, אני מדבר איתך על חיפה, על מקומות שהיינו שם בסיורים.

חיים ילין: ראינו שאין סיכוי בכלל.

חיים ילין: בגבעתיים ראינו את השכונה.

חיים ילין: לשים שם עוד 2,300 משפחות, שזה אומר לפי התקינה של משרד התחבורה - -

<שי קדם: לא של משרד התחבורה.

חיים ילין: התקינה בתב"ע עצמה.

חיים ילין: אין סיכוי.

חיים ילין: או שבסוף אתה מוריד את הירוק, את הריאה הירוקה שיש שם - - בשביל מה?

חיים ילין: בשביל לשים משהו שהוא זיהום אוויר לחלוטין.

חיים ילין: אתה מבין, זה לא נתפס.

חיים ילין: רחל צודקת, הכל מגיע למחוזית, אבל זה עניין טכני כשזה מגיע למחוזית.

חיים ילין: המשרדים לא יושבים ביחד ומסתכלים.

חיים ילין: למה אני אומר לך?

חיים ילין: בפינוי בינוי לא רשמנו את זה בחקיקה, כי רצינו להעביר את החקיקה.

חיים ילין: אני אומר לך דוגרי.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: כי היה לחץ של כחלון.

חיים ילין: זה לא עניין מפלגתי הנושא של הבינוי.

חיים ילין: כולם רוצים שהילדים שלהם והנכדים שלהם ירכשו דירה, שתהיה להם קורת גג.

חיים ילין: אתה אומר, אוקי, אנחנו הולכים לסבול.

חיים ילין: היינו יכולים לכתוב שלא מתבצע פינוי בינוי אם אין עורקים, אם אין רוחב כבישים כזה שאפשר להכיל את כל מי שהולך לגור שם.

חיים ילין: אני רוצה להזכיר לך, בפינוי בינוי האוכלוסייה שנמצאת במקום היא אוכלוסייה שאין לה כמעט רכבים.

חיים ילין: אתה מביא לשם אוכלוסיות צעירות ש"אוכלות" רכבים.

חיים ילין: זה לא נתפס.

חיים ילין: זה מה שאני מנסה להגיד לך.

חיים ילין: ברמה אסטרטגיית אין מישהו שבא ודופק על השולחן.

רחל עזריה: נכון, אנחנו צריכים הרבה יותר תיאום.

רחל עזריה: זה מה שאנחנו נעשה פה.

רחל עזריה: המטרה היא שבסופו של דבר החוק ייכתב לפי איך צריך לעשות את התיאום.

נורית קורן: חשוב מאוד.

חיים ילין: שלא תבין, אנחנו רואים את ההשקעות של משרד התחבורה, אנחנו מבינים הכל, אבל הפער שקיים בין ה-20 שנה שאתה מציג פה ובין החקיקה שהיא ל-5 שנים - אני רוצה להגיד לך, חלק מהחקיקה אנחנו חוקקנו ל-5 שנים – הוא אדיר.

חיים ילין: אחרי 5 שנים אין את החקיקה הזאת.

חיים ילין: זאת אומרת, כל מי שהולך להיכנס לתוך החקיקה הולך לסבול 15 שנה.

חיים ילין: זה לא הגיוני הדבר הזה.

חיים ילין: אני אומר, צריך לתת את הדגש, משרד התחבורה צריך לתת את הדגש ביציאות מהערים.

חיים ילין: תשמע, מה שהולך להיות עכשיו בראש העין ובפתח תקווה - -

נורית קורן: מה הולך לקרות?

נורית קורן: זה כבר קורה.

חיים ילין: אני לא מדבר איתך על הפיק, חשוב שנבין.

חיים ילין: הפיק יהיה קיים תמיד.

חיים ילין: ב-07:30, ב-08:30, כשכולם לוקחים את הילדים - -

רחל עזריה: אפשר לקחת ברגל.

נורית קורן: ההורים לא לוקחים ברגל.

חיים ילין: אותן משפחות צעירות שהולכות להתחדשות העירונית יהיו בפיק של ה-7:30, 08:30.

חיים ילין: אין לזה בכלל היגיון.

חיים ילין: הפתרון נמצא בזה - לא כמו שהיום בבאר שבע שמתחילים לדבר על רכבת קלה – שהיום, אם אתה שואל אותי, יחד עם ההתחדשות העירונית צריכה להיות רכבת קלה, מסילות.

חיים ילין: אם אין מסילות, אין פתרון, אני אומר לך את זה.

חיים ילין: עזוב תחבורה ציבורית.

חיים ילין: רק רכבת קלה.

חיים ילין: הייתי ב-L.A נהג של עיתונאים, חבר כנסת נהג של עיתונאים.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: אחד בא מפריז, אחד בא ממדריד.

חיים ילין: בני 42 העיתונאים.

חיים ילין: אין להם רישיון נהיגה.

חיים ילין: תבין את המציאות, תבין כמה פיגור יש לנו.

חיים ילין: הם אומרים לי: חיים, אנחנו לא יודעים מה זה לנהוג ברכב.

חיים ילין: אנחנו הולכים עם חליפה ועניבה ל-subway, לתחבורה ציבורית, לא רוצים לראות רכב.

חיים ילין: הלוואי שיום אחד נגיע לתרבות הזאת במדינת ישראל.

חיים ילין: אם אין תרבות לכיוון הזה, אם אין אמון בתחבורה הציבורית, זה לעולם לא יקרה.

נורית קורן: אני באה עכשיו מוועדת הכלכלה.

נורית קורן: שם אנחנו מדברים על ההסעות ועל התיאום של הרב-קו יחד עם האוטובוסים, הרכבות ומוניות השירות.

נורית קורן: אנחנו רוצים להגיע לעולם אוטופי שבו מונית או אוטובוס יביאו אותך לתחנה של העבודה.

נורית קורן: אני גרה בהרצליה.

נורית קורן: לפעמים אני אומרת שטוב שאני לא גרה בנתניה, כי היום להגיע מנתניה להרצליה, שזה לוקח בדרך כלל 20 דקות, לוקח כמעט שעתיים בבוקר.

נורית קורן: מטורף.

נורית קורן: אותו דבר שמעתי בהוד השרון, בראש העין, בכל המקומות האלה.

נורית קורן: אם אנחנו לא נניח היום את התשתיות כמו שצריך - - אני עשיתי איזה שהוא מאבק קטן בנושא של תע"ש השרון.

נורית קורן: שם הכבישים והכל הונח, אבל איפה הרכבת, איפה כל הדברים?

נורית קורן: אני מאוד שמחה שהשר שלנו היה מאוד קשוב.

נורית קורן: כביש 531 הציל אותנו, באמת הציל אותנו, אבל צריך שהרכבת תתחיל לפעול.

נורית קורן: אם הרכבת לא תיכנס לתוך הערים ותיתן מענה כך שאנשים לא ישתמשו במכוניות פרטיות, כי זה מה שאנחנו רוצים, כמו בחו"ל - - כשאני נוסעת במינכן זה תענוג, אתה מגיע לכל מקום שאתה צריך.

נורית קורן: אם אין לך רכבת תחתית, יש לך רכבת עילית.

נורית קורן: יש לך אפשרויות מצוינות, מגוונות.

נורית קורן: אתה רק צריך להיכנס, לשלם ולנסוע.

נורית קורן: אותו דבר עכשיו עם הרכבת הקלה בירושלים.

נורית קורן: הרכבת הקלה בירושלים הביאה מספר נוסעים גבוה מאוד.

רחל עזריה: תיכף אנחנו נפתח את זה.

נורית קורן: ביקרתי בעמק רפאים כדי לראות את ההמשך של הקו.

נורית קורן: כמו שאמרנו, התשתית צרה.

נורית קורן: יש שם את כל היופי של ירושלים.

נורית קורן: אני נולדתי בירושלים.

נורית קורן: אם אתם עכשיו תפגעו בכביש הזה על ידי כך שתרימו שם רכבת, איפה כל הנוף, לשמור משהו ארכיון, משהו היסטורי?

נורית קורן: אי אפשר להרוס את הכל.

נורית קורן: אני גם לא יודעת איך תעבדו שם.

נורית קורן: מנגד יש שם את הפארק הזה שנעשה, הוא יכול לתת את הכל.

נורית קורן: אני לא מבינה אתכם, באמת שאני לא מבינה.

נורית קורן: זה או מנהור, או ללכת לשם ולתת תוצאה.

נורית קורן: לא צריך כל דבר להפוך במדינה שלנו.

נורית קורן: גם אם נעשה פינוי בינוי, צריך לשמור על הערכים שנמצאים.

נורית קורן: זה הייחוד של ירושלים, זה הייחוד של העיר.

נורית קורן: זה כמו שאתם לא תלכו לעכו, תעשו רכבת תחתית ותגרפו על הדרך עוד דברים.

נורית קורן: אי אפשר.

נורית קורן: צריך לשים לב.

נורית קורן: אני דיברתי עם משרד התחבורה.

נורית קורן: דיברתי עם השר.

נורית קורן: השר מאוד הקשיב.

נורית קורן: השר אמר שגם הוא חושב שצריך ללכת לנתיב אחר, לא לנתיב הזה.

נורית קורן: גברתי היושבת-ראש, אני לא יודעת בנושא של עמק רפאים איפה זה תקוע, הוועדה המחוזית, לא ועדה מחוזית, עירייה, לא עירייה, אבל למה לא רואים את הדברים היותר גדולים ולבוא ולעשות אותם כמו שצריך?

נורית קורן: טוב שאמרת את הדברים.

נורית קורן: אנחנו נעלה את הנושא של עמק רפאים.

נורית קורן: אנחנו נשמע בכמה מילים על קרית יובל.

<אסף שפנייר: אנחנו השכונה שהולכת לעבור את ההתחדשות העירונית הכי מאסיבית בארץ.

<אסף שפנייר: זו שכונה שנבנתה בשנות ה-50 וה-60 בשיכונים.

<אסף שפנייר: אנחנו נהיה השכונה הכי צפופה בארץ, עם 30 אלף תושבים לקילומטר מרובע.

<אסף שפנייר: רק בבני ברק, לסבר לכם את האוזן, זה 27 אלף תושבים לקילומטר מרובע.

<אסף שפנייר: תכנית אב יובלים גנים מאשרת 30 תב"עות נקודתיות.

<אסף שפנייר: אף אחת מהתב"עות לא דיברה על הולך הרגל, לא דיברה על מונית השירות, לא דיברה על התחבורה הציבורית, או חס וחללה גם על הרכבת הקלה.

<אסף שפנייר: כל התב"עות האלו מדברות על איך החניה תיכנס, כמה תקני חניה יש, מה יהיה רוחב הכביש.

<אסף שפנייר: על שום דבר מהתחבורה הציבורית לא מדברים.

<אסף שפנייר: ברור לכולם, לכל מי שיושב סביב השולחן הזה, כמו שגם אתה אמרת, שהתחבורה הציבורית זה העתיד.

<אסף שפנייר: אין תכלית לרכב הפרטי.

<אסף שפנייר: כשאנחנו רואים כמה מכוניות יהיו, כמה כביש נשאר לסלול, אנחנו לא נצא מהחניה שלנו.

<אסף שפנייר: חייבים לדבר על התחבורה הציבורית.

<אסף שפנייר: כמו שהיושבת אמרה, במיוחד לתת דגש אדיר לשכונות שעוברות התחדשות עירונית, כדי שהשכונות האלו יהיו היהלום שבכתר, כדי שיראו וירצו התחדשות עירונית, לא שיראו וייראו.

<אסף שפנייר: באופן ספציפי לקרית יובל אנחנו מבקשים לעשות תכנון כולל, כאשר אנחנו מבקשים את הרכבת הקלה מעל הקרקע, את המכוניות בתת הקרקע, כדי ליצור עירוניות אמיתית.

רחל עזריה: אם זה תב"עות נקודתיות, זה גם עובר באיזה שהוא אופן את הדיון על התחבורה הציבורית?

<שי קדם: כן.

רחל עזריה: מתי?

<שי קדם: כל תב"ע שמגיעה לוועדה המחוזית עוברת אצלנו לחוות דעת.

רחל עזריה: ואתה יודע מה הייתה חוות הדעת?

<שי קדם: אני פחות מכיר את הסוגיה, אבל אני יכול לבדוק ולהעביר תשובה.

רחל עזריה: אז אני אשמח, כי אני חושבת שזו שכונה חשובה.

רחל עזריה: זו השכונה שהולכת להיות הכי צפופה בארץ.

רחל עזריה: יש שם קו רכבת קלה, אבל אתה יודע - -

<שי קדם: נבדוק את הסוגיה.

<עפר גרידינגר: קודם כל, גם ההתחדשות העירונית וגם מעבר הרכבות הקלות הם יעד תכנוני לפיתוח בעיר, כמו שנאמר קודם לכן.

<עפר גרידינגר: תהליכי ההתחדשות העירונית שמוזכרים פה במספרי יחידות דיור בקרית יובל או בגנים ויובלים, הם תהליכים ארוכי טווח.

<עפר גרידינגר: זה שעכשיו הוועדה המקומית והוועדה המחוזית מקדמות תכניות עם מספר אלפי יחידות דיור בשתי השכונות האלו, עדיין לא אומר שהן נבנות ב-2019.

<עפר גרידינגר: מדובר בתהליכים ארוכי טווח.

<עפר גרידינגר: גם הם ייקחו הם את הזמן שלהם.

<עפר גרידינגר: אני מקווה שהם יסתכרנו נכון עם התחבורה.

<עפר גרידינגר: גם אין תכניות לטווחים של 20 שנה באופן איטי ומדורג.

<עפר גרידינגר: מכל תכניות ההתחדשות העירונית שהוזכרו פה בקרית יובל, לצערי הרב עוד אין לנו דירה אחת.

<אסף שפנייר: אבל אתה יודע שהתב"ע הזאת חובה.

<עפר גרידינגר: אנחנו ערכנו את תכנית האב לגנים יובלים.

<עפר גרידינגר: בהתאם לתכנית האב יצאנו להכנת התכניות לפינוי בינוי.

<עפר גרידינגר: יש בגנים יובלים היום את הקו האדום, את התכניות להארכת הקו האדום לביצוע, ויש את התכנית שמכונה על ידנו הקו הסגול, קו הרכבת - -

רחל עזריה: יש משהו מעבר לרכבת הקלה, משהו שמדבר על אופניים?

<עפר גרידינגר: באופן כללי ההנחיה היא - -

רחל עזריה: ספציפית לשכונה שעוברת התחדשות עירונית.

<עפר גרידינגר: בכל תכנית לרכבת קלה אנחנו עושים מאמץ אדיר לשלב בחתך הרחוב גם את מעבר האופניים.

רחל עזריה: זו לא השאלה.

רחל עזריה: זה בסדר לומר שאין, כולנו בתהליך.

רחל עזריה: השאלה אם יש תכנית מיוחדת תחבורתית לשכונות שעוברות התחדשות עירונית.

<עפר גרידינגר: תכנית האב שהוכנה לגנים יובלים לוותה על ידי תכנית תחבורתית מקבילה.

<עפר גרידינגר: הייתה תכנית תנועה בתכנית האב.

<עפר גרידינגר: כמו שנאמר, כל תכנית מפורטת שעוברת בשכונה נבחנת גם תחבורתית, אם בבה"ת ואם בחוות דעת.

<עפר גרידינגר: אנחנו הנחינו את צוות תכנית אב לתחבורה להכין בחינה חדשה כוללת ומעודכנת, כי תכנית האב נערכה לפני 5 שנים.

<עפר גרידינגר: הנחינו את צוות תכנית אב לתחבורה שהוזכר פה קודם להכין תכנית מעודכנת.

<עפר גרידינגר: עוד לא ניתן להציג אותה היום, אבל הם הונחו להכין תכנית מעודכנת.

<עפר גרידינגר: בנוסף לתכנית המעודכנת שנעשתה עם צוות תכנית אב לתחבורה, יש לנו תקציב להכנת בה"ת לכל סובב פרויקט הנורית שעולה מעת לעת, לכל סובב הולצונגר קלנר שעולה מעת לעת.

<עפר גרידינגר: אני מקווה שבאמצעות קווי הרכבת הקלה, גם הבדיקה החדשה של הצוות וגם שני הבה"תים הגדולים שנעשה, אנחנו נמצא את הפתרונות.

רחל עזריה: אני אגיד משהו לנציג של התחבורה הציבורית, בעצם לשניכם.

רחל עזריה: תראו, היום הגישה בכל מה שנוגע לקווי תחבורה ציבורית זה איפה שיש ביקוש.

רחל עזריה: כשיש ביקוש, יש קו.

רחל עזריה: ואגב, ראיתי דברים אבסורדים.

רחל עזריה: כשרצינו קו משכונת רמות להר הצופים, כי זה הגיוני, יש הרבה סטודנטים שיגורו בשכונה, אז אמרו שאין ביקוש.

רחל עזריה: ברור שאין היום ביקוש, כי אין היום קו.

רחל עזריה: איך יהיה ביקוש?

רחל עזריה: זה כאילו מין ביצה ותרנגולת.

רחל עזריה: אני חושבת שאחד הכללים צריכים להיות שבמקום שיש התחדשות עירונית, שם שמים הרבה קווים בתדירות גבוהה לכל מקום.

רחל עזריה: השיטה של איפה שיש ביקוש היא שיטה שמנציחה את המעמד של מקומות מסוימים, אוכלוסיות מסוימות וכו'.

רחל עזריה: אני חושבת שזה כלל שצרך להשתנות.

רחל עזריה: אני רוצה שזה יהיה אחד הדברים שנשנה בחקיקה, אם יש צורך.

<עפר גרידינגר: צריך להדגיש משהו פה, כי אני לא יודע אם כולם יודעים.

<עפר גרידינגר: התפקיד של הוועדה המחוזית והמקומית הוא לדאוג שרוחב הדרך יהיה מתאים לאוטובוס, אבל ההחלטות על קווי האוטובוס הן לא בידי הוועדה.

רחל עזריה: בדיוק, וזה מה שאנחנו רוצים לשנות.

רחל עזריה: כשזה מגיע להתחדשות עירונית, הפיצול הזה הוא מה שפשוט גורם לתכניות להיות בלתי אפשריות.

רחל עזריה: זה שיש רוחב כביש אבל האוטובוס מגיע פעם בחצי שעה זה לא דבר שעוזר.

<עפר גרידינגר: זה לא בסמכות הוועדה המחוזית.

רחל עזריה: אני יודעת היטב שזה לא בסמכות, לכן יש לנו פה ועדה בכנסת שבעצם מביאה את כל הגורמים הרלוונטיים.

רחל עזריה: מי מתכוון להציג מעמותת רפאים?

<אריאל הירשפלד: אני אומר את זה פשוט מאוד.

<אריאל הירשפלד: אם יאושר קו הרכבת הקלה בעמק רפאים, נגזר הרס גמור על השכונה הזאת.

<אריאל הירשפלד: השכונה הזאת, גם צריך לומר את זה בקיצור, היא השריד האחרון של ירושלים ההיסטורית שמקיפה את העיר העתיקה.

<אריאל הירשפלד: אין יותר שכונות שהשלמות התרבותית, הארכיטקטונית והטבעית שלהן נראות כפי שהן היו וכפי שהן עד היום.

<אריאל הירשפלד: השכונה הזאת היא שמורת טבע במובן הכי עמוק של המילה.

<אריאל הירשפלד: הערך התרבותי, התיירותי וגם הכלכלי של שכיית החמדה הזאת לגבי ירושלים מבחינת תיירותית לא יסולא בכלום.

<אריאל הירשפלד: עכשיו ההסדרה של הקו הזה ברחוב הצר הזה, שהוא גם לא ישר ולכן צריך להסדיר אותו ולעשות לו איזו רגולציה עירונית רגילה, היא רק חלק קטן מהבעיה, משום שתוך כדי השנים שבהן העבודה הזאת תיעשה, בכל הסמטאות - אם זה רחוב המליץ, רחוב הצפירה, רחוב סמאטס ורחוב כרמיה וכן האלה - כל התחבורה שמתכננים תעבור, כלומר, כל הרכב הכבד, כל התחבורה הרגילה וכל התחבורה המקומית.

<אריאל הירשפלד: אתם לא מעלים על דעתכם איזה שבילים מתוכננים לעבור הרחבה כדי שהדבר הזה יוכל לעבור.

רחל עזריה: כדי שרכבים פרטיים יוכלו לעבור?

<אריאל הירשפלד: לא, כדי שאוטובוסים, טרקטורים ומשאיות יוכלו לעבור.

<אריאל הירשפלד: הדבר הזה לא יהרוס רק את המראה.

<אריאל הירשפלד: ההבנה של רקמת מקום היא לא רק מבנה הרחובות שלו.

<אריאל הירשפלד: ישנם שם עצים בני 120 שנה, ישנם שם בתים בני למעלה מ-100 שנה.

<אריאל הירשפלד: יש שם גדרות בני למעלה מ-100 שנה.

<אריאל הירשפלד: היופי של המקום הזה - אני יודע שזאת מילה שכאילו מה מקומה בדיונים מהסוג הזה - הוא מופלג, הוא יוצא מן הכלל, יודעים עליו בכל העולם.

<אריאל הירשפלד: ההרס שייעשה כאן הוא פשוט הרס.

<אריאל הירשפלד: לא זו בלבד שיש לזה פתרון אחר, מיד אחרים ייכנסו אליו, אלא שהדבר הזה פוגע בשכונה שיש לה רקמת חיים שמשולבת במקום הזה באופן אימננטי.

<אריאל הירשפלד: זו באמת שכונה שחיה עם חיי קהילה אינטנסיביים לגמרי.

<אריאל הירשפלד: על הדבר הזה עוד השיתו עלינו איזה סכסוך בין שכונתי כאילו מדובר כאן במאבק של עשירים נגד עניים.

<אריאל הירשפלד: כל מיני דברים שלא רק שהם רחוקים מן האמת, אלא שהם פוגעים באופן כל כך עמוק באזרחים שהבינו שתודעת העיר הזאת לא חושבת על השכונות שלה.

<אריאל הירשפלד: מרחביה לא נשאר כלום.

<אריאל הירשפלד: מהשכונות סביב השוק אוטוטו לא יישאר כלום.

<אריאל הירשפלד: השכונה האחרונה שיש בה ערך שמצלמים אותו לגלויות זו המושבה הגרמנית.

<אריאל הירשפלד: אם אנחנו, התושבים של המקום, ניתן לדבר הזה להתרחש, אנחנו שומטים את הקרקע תחת מושג היופי של ירושלים כפי שהוא התפרסם בכל העולם.

<אריאל הירשפלד: זה העניין.

רחל עזריה: תודה רבה על הדברים.

רחל עזריה: אני רוצה לפנות שוב לנציג של משרד התחבורה ולמינהל התכנון בהקשר הזה.

רחל עזריה: כיוון שרוצים לעשות את השינוי ולהעביר את הרכבת, לוקחים שבילים של הולכי רגל ומרחיבים אותם לכבישים.

רחל עזריה: זה בעצם הפוך מהתהליך שאנחנו דיברנו עליו קודם.

רחל עזריה: שבילים להולכי רגל זה אחד הנכסים הכי חשובים של שכונה היום, כי כמעט לא סוללים יותר.

רחל עזריה: זה הרבה פעמים הסכמות בין שכנים.

רחל עזריה: להרחיב כל מיני דברים ותיקים לכבישים זה הפוך מהתהליך.

רחל עזריה: זו הנקודה שאני אשמח שתתייחסו אליה.

רחל עזריה: בוא נשמע עוד קצת את התושבים.

<מרדכי אברהם: בוקר טוב, אני יושב הראש הזמני של עמותת רפאים במושבות.

<מרדכי אברהם: אנחנו נמצאים פה בכנסת כדי לבקש עזרה.

<מרדכי אברהם: במקום שאנחנו ניעזר באופן הטבעי בעיר ירושלים, באופן שיטתי , מכוון מלכתחילה ועקבי מאוד מתעלמים, מבזים אותנו, לועגים לנו ומקווים לעשות את כל מי שמישהו שם רצה.

<מרדכי אברהם: הנימוק האחרון של ראש עירנו, ניר ברקת, הוא בסגנון של "אבל אני אוהב רכבת קלה בעמק רפאים".

<מרדכי אברהם: קודם כל, אני אגיד כמה מילים מי אנחנו.

<מרדכי אברהם: אני אהיה קצר מאוד.

<מרדכי אברהם: התחלנו לפני שנה וחצי עם 20 אנשים שנשבר להם הלב ממה שהולך להיות.

<מרדכי אברהם: אני מדבר בהמשך לדבריו של אריאל.

<מרדכי אברהם: כיום חתמו לנו על נייר - לא כמקובל היום באינטרנט עם אצבע - 4,000 בתי אב שהתווכחו, שלמדו.

<מרדכי אברהם: אני אומר את זה פה לתשומת לב חברי הכנסת.

<מרדכי אברהם: אלה אנשים שאיכפת להם, אלה אנשים שלא שומעים אותם, אלה אנשים שמבזים אותם, לכן אנחנו פה.

<מרדכי אברהם: אי שיתוף ציבור זו מדיניות.

<מרדכי אברהם: זה עוד משחר זמנו של החוק.

<מרדכי אברהם: אני לא אכנס למה שאני תמיד מסביר על איך החוק הזה הוא בן 2,080 שנה מורשת רומית.

<מרדכי אברהם: אז כן, נותנים לתושבים להגיש התנגדויות באיזה שהוא שלב, אבל 99.

<מרדכי אברהם: 9% גומרים בפח האשפה.

<מרדכי אברהם: זה מתחיל מסדרי עדיפויות מעוותים.

<מרדכי אברהם: אין בחוק את המילים "שיתוף ציבור".

<מרדכי אברהם: החוק היום הוא כזאת חבילה של תקנות.

<מרדכי אברהם: אין שם ציבור.

<מרדכי אברהם: אתם כוועדת כנסת יודעים כמה צרות יש מזה.

<מרדכי אברהם: בהמשך למה שאמר אריאל, אין סדרי עדיפויות נכונים.

<מרדכי אברהם: הטכנוקרטיה יכולה למחוק כל דבר.

<מרדכי אברהם: אני לא ארחיב על מה שאמר אריאל, אבל אנחנו כפר בתוך עיר.

<מרדכי אברהם: בחיפה עשו מזה אתר תיירות שמפרנס אנשים.

<מרדכי אברהם: בתל אביב, בשרונה אותו דבר.

<מרדכי אברהם: בירושלים הולכים להרוס את הדבר.

<מרדכי אברהם: אחר כך תראו מצגת, תבינו מדוע.

<מרדכי אברהם: הרחוב הזה לא יכול להכיל כביש, רכבות.

<מרדכי אברהם: ומה לעשות, החוק אומר מפרדת, שזה חד משמעי גדר לכל אורך הרחוב ו-11 רמזורים.

<מרדכי אברהם: זה סוף השכונה.

<מרדכי אברהם: זה כאילו היכו אותה בגרזן באמצע.

<מרדכי אברהם: שנה וחצי אנחנו הולכים לכל מקום שצריך ואומרים שיש חלופות אחרות.

<מרדכי אברהם: אמר לנו ראש העירייה: תבדקו חלופות מסוימות, אל תבדקו מנהור.

<מרדכי אברהם: למה?

<מרדכי אברהם: כי שר התחבורה לא ייתן.

<מרדכי אברהם: הוצאנו דוח של 150 עמודים.

<מרדכי אברהם: עבדו על זה 3 חודשים, מהבוקר עד הערב מיטב בעלי המקצוע.

<מרדכי אברהם: גם עלה הרבה כסף שהתושבים אספו.

<מרדכי אברהם: כעבור 3 ימים הדוח הזה היה בפח.

<מרדכי אברהם: אחר כך באו ואמרו האנשים מהעירייה לראש העירייה, לשר התחבורה ולכל העולם: אי אפשר להעביר רכבת קלה מתחת לעמק רפאים, אי אפשר להעביר מתחת לפארק המסילה, אי אפשר להעביר מתחת לרחוב הרכבת.

<מרדכי אברהם: אני מזכיר לכם, מתחת להדסון, מתחת לתמזה ומתחת לתעלת למאנש העבירו מנהרות.

<מרדכי אברהם: אצלנו בירושלים אי אפשר.

<מרדכי אברהם: עשינו עוד מחקר והוכחנו, ויש פה מי שיסביר, שאין שום בעיה להעביר רכבת מתחת לרחוב הרכבת, בקטע של פחות מקילומטר.

<מרדכי אברהם: באו ואמרו לנו: זה נורא יקר, מאות מיליונים.

<מרדכי אברהם: יושב פה מי שעושה דברים כאלה 15 שנה.

<מרדכי אברהם: הנה כתב הכמויות לביצוע.

<מרדכי אברהם: התוספת לקו העילי, שהקטינו את מחירו – התייחסנו לזה כעובדה – היא 90 מיליון שקל.

<מרדכי אברהם: זה על קו שעולה 9.2 מיליארד.

<מרדכי אברהם: פחות מאחוז תוספת יחסוך מאות מיליונים בפיצויים, בוויתורים וכך הלאה.

<מרדכי אברהם: מה ה"קאץ'"?

<מרדכי אברהם: המבנה של החקיקה.

<מרדכי אברהם: מוציאים החלטות שבוועדה המחוזית מתעלמים מהן.

רחל עזריה: מה אתה מבקש?

רחל עזריה: עזוב את כל ההיסטוריה.

<מרדכי אברהם: אנחנו מבקשים שהכנסת לא תאפשר מחטף שבו ראש העירייה, בתיאום עם יושבת ראש הוועדה המחוזית - יש לה שם, אני לא אגיד - יוכל להתעלם מכל מה שאמרו האנשים, מאלפי ההתנגדויות, ובכל זאת להעביר רכבת קלה בעמק רפאים כאילו לא נאמר דבר.

<מרדכי אברהם: בשביל זה אנחנו פה.

רחל עזריה: קודם כל, מעולה.

רחל עזריה: זה מה שאנחנו עושים.

רחל עזריה: אנחנו מקיימים את הדיון הזה, כדי לראות מה הפתרונות האפשריים.

רחל עזריה: אתה בא מאוד כועס.

<מרדכי אברהם: לא עליכם.

רחל עזריה: לא עלינו.

רחל עזריה: אתה כועס כשהנושא נפתח לדיון.

רחל עזריה: במקום לבוא ולומר: בואו נראה מה אפשר, לפתוח את האפשרויות - - יש פה נציג של משרד התחבורה, יש פה נציג של עיריית ירושלים, יש פה ממינהל התכנון.

<מרדכי אברהם: אני מסכים איתך.

רחל עזריה: חבל.

רחל עזריה: עזוב מה היה, ההיסטוריה לא רלוונטית.

<פלר חסן נחום: אני כבר שנה וחצי מנסה לעזור לתושבים של עמק רפאים ובקעה בעניין הזה של הרכבת הקלה בעמק רפאים.

<פלר חסן נחום: החזקתי את תיק התחבורה ואת תיק השימור.

<פלר חסן נחום: הייתי בעד הרכבת הקלה בעמק רפאים, עד שהתחלתי ללמוד את התכנית וראיתי שמה שעשו זה plan b רע.

<פלר חסן נחום: Plan a היה פארק המסילה.

<פלר חסן נחום: אף אחד מאיתנו לא רוצה שיהיה רכבת על פארק המסילה, שיהיה ברור.

<פלר חסן נחום: המתכננים שלחו אותנו הביתה לחשוב על plan b.

<פלר חסן נחום: הוציאו plan b בעמק רפאים.

<פלר חסן נחום: הוא לא היה מתאים.

<פלר חסן נחום: קודם כל, זה לא מספיק רחב.

<פלר חסן נחום: באיזה שהוא שלב יש גם תוואי אחד לשני כיוונים.

<פלר חסן נחום: דבר שני, הכניסו שם - לא הייתה להם ברירה - גם תוואי לרכבים.

<פלר חסן נחום: מי שטוען שאנחנו לא רוצים שעמק רפאים יהיה מקום עם אוויר נקי, הוא פשוט משקר.

<פלר חסן נחום: למה?

<פלר חסן נחום: כי יהיה גם תוואי לרכבים, ואז אנחנו לא פתרנו שום דבר.

<פלר חסן נחום: זה לא שעשינו משהו שנראה כמו רחוב יפו.

<פלר חסן נחום: ככה הם רוצים לשווק את הדבר הזה, אבל זה פשוט שקר, כי יש גם תוואי לרכבים.

<פלר חסן נחום: יש רכבים על יד הרכבת, במקום צר מאוד של 12 מטר.

<פלר חסן נחום: לא רק זה, ברחובות המקבילים הם שמים את כל התנועה.

<פלר חסן נחום: אנחנו מדברים על רחובות בלי מדרכות, אנחנו מדברים על רחובות מאוד עתיקים שאי אפשר לעשות כלום איתם.

<פלר חסן נחום: מה אנחנו עושים?

<פלר חסן נחום: אנחנו מביאים אסון תחבורתי לאזור מאוד מאוד מיוחד.

<פלר חסן נחום: אני אופוזיציה עכשיו.

<פלר חסן נחום: אפילו כשהייתי בקואליציה והחזקתי את התיק הייתי נגד הדבר הזה.

<פלר חסן נחום: אני אמשיך ונמשיך ביחד להתנגד לדבר הזה, כי זה פשוט plan b רע.

<פלר חסן נחום: זו הנקודה.

רחל עזריה: אני חושבת שברור לכולם האילוצים.

רחל עזריה: לא ברור למה התכנית הזאת נבחרה, האם נבדקו חלופות.

<פלר חסן נחום: לא מספיק.

רחל עזריה: אני חושבת שזה הזמן לבדוק אותן.

<דובי גולד: אחרי הירשפלד ומרדכי לא צריך להוסיף מילים.

<דובי גולד: יש בעמק רפאים שילוב בין סוחרים לתושבים.

<דובי גולד: בעמק רפאים יש כ-90 בתי עסק, משרדים.

<דובי גולד: המסחר זה אחד הדברים היפים בירושלים שעדיין פועל, חי ונושם.

<דובי גולד: כשבדקנו לעומק כמה שנים יהיה סגור הכביש במידה ותהיה רכבת קלה, הובהר לנו כ-6,7 שנים, ואני מדבר על דברים שנודע לי ממשרד התחבורה.

<דובי גולד: יש לנו את הדוגמה של רחוב יפו, שעסקים קרסו.

<דובי גולד: יש קרוב ל-1,500 איש שעובדים, מתפרנסים, חיים ונושמים יום יום.

<דובי גולד: לקחת פרנסה ולסגור רחוב כזה לתקופה של 6,7 שנים - - גם שר התחבורה אמר: לא יהיה, לא יקום.

<דובי גולד: הוא אמר למתכנני הרכבת הקלה שהם לא עשו את עבודתם נאמנה.

<דובי גולד: ישבנו פה בכנסת, דיברנו על זה.

<דובי גולד: השר יודע הכל, הכל מכל, אין מה להוסיף.

<דובי גולד: יושבים פה בכנסת.

<דובי גולד: אתם שומעים ומבינים בדיוק מה התושבים והסוחרים מרגישים.

<דובי גולד: חבל שיהיו פשיטות רגל.

<דובי גולד: היום בטבע מפטרים 1,200 עובדים.

<דובי גולד: במושבה הגרמנית יש 1,500 עובדים.

<דובי גולד: אני מבקש, רחל, ואת מכירה טוב את הרחוב הזה, את אפילו מבקרת ברחוב הזה, אנא ממך קחי את זה.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: למה לוקח 5,6 שנים?

<דובי גולד: על הרכבת מקרית מנחם לכיוון להדסה כבר 7,8 שנם עובדים.

<דובי גולד: אנשים סובלים.

<דובי גולד: יש אבק, חפירות, מדרכות, פותחים כבישים, סוגרים כבישים, שכחו את קו הטלפון, יש בתי קברות.

<דובי גולד: עויילם גוילם אנחנו פה.

<דובי גולד: אנחנו לא מתכננים כלום.

<דובי גולד: לסגור רחוב כזה שר התחבורה אמר שהוא לא ייתן, שימצאו חלופה אחרת.

<דובי גולד: זה מה ששר התחבורה אמר.

רחל עזריה: זה הדיון.

רחל עזריה: אל"ף, השאלה מה החלופה האחרת.

רחל עזריה: יש פה דיון שצריך לקיים אותו, לכן הזמנתי אתכם לפה היום.

רחל עזריה: זו דוגמה קלאסית.

רחל עזריה: בגלל שיש התחדשות עירונית, בגלל שהולכים לצופף את הכל, השאלה היא איך מתמודדים עם השינויים בשכונות שלא אמורות לעבור ציפוף אבל הן בעצם מקבלות את ההדף.

רחל עזריה: חשוב לי לומר, הציפוף הוא הכרחי.

רחל עזריה: זאת אומרת, אם בסוף המושבה תישאר מושבה אבל לא יהיו זוגות צעירים בשום מקום, לא יהיו ילדים, ירושלים תהיה עיר מאוד מאוד עצובה, תהיה עיר רפאים.

רחל עזריה: אנחנו צריכים לראות איך ההדף לא הורס את מה שיש, וזה לא פשוט.

<דובי גולד: אם תהיה רכבת קלה, ונגיד שתהיה רכבת קלה, בעלי החנויות לא יוכלו לקבל אספקה של סחורה.

<דובי גולד: מאיפה יבואו המשאיות, מהסמטאות של סמאטס או ווג'ווד שבקושי עובר שם פרייבט?

<דובי גולד: איפה יורידו לסופר שלי סחורה?

רחל עזריה: כן, זה אחד הנושאים.

<משה מרגלית: אני ריכזתי את הצד המקצועי מטעם העמותה הזאת.

<משה מרגלית: למדתי הרבה מזה.

<משה מרגלית: שוכנעתי, כמו שאריאל הציג, שעושים טעות.

<משה מרגלית: הגשנו וניתחנו חלופות על ידי אנשי מקצוע ברמה שיכולה להתמודד עם מערכת התכנון העירונית.

<משה מרגלית: קיבלנו פסק זמן כאשר הם לקחו על עצמם לחשוב מחדש.

<משה מרגלית: אני בספק אם כוונתם אמיתית.

<משה מרגלית: הכוונה לחשוב מחדש היא לא להגיד: התכנית שחשבנו מראש היא הטובה ביותר.

<משה מרגלית: צריך לחשוב מחדש על כל דרום מערב העיר.

<משה מרגלית: סליחה שאומר זאת בצורה בוטה, אבל דרך החשיבה שנעשתה עד היום אינה כזאת שעומדת ביעדים התכנוניים שאת, גברתי היושבת-ראש, מציבה לך לעצמך ולחברה בתור ראש ועדה כזאת: שילוב כתחבורה ככלי להתחדשות עירונית.

<משה מרגלית: מדובר בדרום העיר.

<משה מרגלית: עיריית ירושלים עד לפני חצי שנה המשיכה את הרכבת הקלה מצומת אורנים עד תחנת רכבת.

<משה מרגלית: את מי זה משרת?

<משה מרגלית: רק לפני שלושת רבעי שנה נפל האסימון, אמרו אולי להעביר את זה ברחוב בן זכאי.

<עפר גרידינגר: התיאור לא נכון.

<משה מרגלית: אם התיאור לא נכון, נשנה את המלל.

<משה מרגלית: העובדות נכונות.

<משה מרגלית: הייתי בישיבות האלו.

<משה מרגלית: הקטע של עמק רפאים הוא לא התפקיד של ה-4,000 אנשים, הוא לא תפקידי כאזרח לרכז ולהציע חלופות תכנון ברמה מקצועית מאוד גבוהה שיתעלמו מהן.

<משה מרגלית: יש הרבה חלופות.

<משה מרגלית: זו הזדמנות להסתכל מחדש על כל דרום העיר בנושא של התחדשות ותחבורה.

<משה מרגלית: זו ההזדמנות למנוע מהוועדות לייצר מחטף נוסף.

<משה מרגלית: בין החלופות שתיים הן מאוד פשוטות.

<משה מרגלית: אחת, האם בכלל הקטע הזה נחוץ?

<משה מרגלית: לדעת רבים הוא לא נחוץ.

רחל עזריה: מה זאת אומרת?

רחל עזריה: איך תהיה הרכבת?

<משה מרגלית: הקטע של עמק רפאים, אפשר לשאול אם הוא בכלל נחוץ.

<משה מרגלית: יש תוואי רכבת מקביל לעמק רפאים, בדרך חברון, חוזר לאותו צומת אורנים.

<משה מרגלית: הכל אפשרי.

<משה מרגלית: החלופה השנייה, שעליה רז ירחיב, היא חלופת המנהור שאמרו שאי אפשר לעשות מנהור.

<משה מרגלית: אם לא רוצים להרוס את עמק רפאים, לא רוצים להרוס את פארק המסילה, אז יש חלופת מנהור.

<משה מרגלית: אני חושב שרז יציג אותה.

רחל עזריה: רז, בבקשה.

רחל עזריה: תקשיבו, אתם רצים המון זמן בבקשה שידונו בחלופות.

רחל עזריה: הגענו לרגע הדיון על החלופות, אבל אתם ממשיכים בתנופה של השנתיים האחרונות.

<משה מרגלית: לא.

רחל עזריה: כן.

<משה מרגלית: רחל, הצענו חלופת אפס.

רחל עזריה: אתם חוזרים כל הזמן לזה שזה לא היה בסדר שלא הקשיבו לכם.

רחל עזריה: הקשיבו, פתחו.

רחל עזריה: אתם כאילו עדיין בתנופה.

רחל עזריה: יש את זה שרצים, שוחים ורוכבים על אופניים.

רחל עזריה: אתם סיימתם את הריצה או את השחייה והגעתם לרכיבה על אופניים.

רחל עזריה: תתחילו לרכב.

רחל עזריה: בבקשה, רז.

<רז מור: אני ריכזתי את העבודה ההנדסית של צוות התכנון.

<רז מור: אני רק רוצה לציין שאנחנו פעילים ב-4 יבשות.

<רז מור: אנחנו עובדים בגופים בינלאומיים.

<רז מור: אנחנו מכירים תהליכי תכנון בינלאומיים, כשאנחנו מנסים להשית אותם גם אצלנו בארץ.

<רז מור: יש לנו ניסיון רב בתכנון פרויקטים דומים בישראל, בכל עיר שבה תוכננה רכבת קלה.

<רז מור: אנחנו התבקשנו לבדוק את החלופה התת קרקעית של הרכבת הקלה בפרוזדור הזה של עמק רפאים, רחוב הרכבת.

<רז מור: החלופה הזאת נמצאה מאוד ישימה, שזה בשונה מהמסקנה של צוות התכנון.

<רז מור: היא אפילו חלופה מתבקשת בהתחשב בתנאי הקרקע, בתנאים הגיאולוגיים, בתנאים הביוטכניים.

<רז מור: יש לנו צוות שלם שבדק את העניין הזה.

<רז מור: הצגנו סט תכניות ברמה של תכנון מוקדם, שווה ערך לרמת התכנון שהוכן על ידי הצוות המקורי.

<רז מור: הכנו אומדן עלויות מפורט בהתחשב במחירי יחידה שמפורסמים על ידי משרדי ממשלה בישראל.

<רז מור: הגענו למסקנה שהחלופה הזאת לא רק ישימה ומתאימה, היא גם מאוד כלכלית.

<רז מור: אנחנו כרגע לא כל כך יודעים מה הסטטוס של ההצגה, של החומר שהעברנו, מכיוון שלא קיבלנו פידבק מצוות התכנון.

רחל עזריה: אני רוצה לשמוע את הנציגות של מינהל תכנון.

חיים כהן: אני לא רוצה להתייחס לעניין הרכבת הקלה בעמק רפאים.

חיים כהן: העניין הזה נדון, הוא קיבל איזה שהוא מענה זמני.

רחל עזריה: אתה יכול לתאר את המענה הזמני?

חיים כהן: אני לא יכול לתאר את המענה הזמני.

חיים כהן: הייתה החלטה לא מזמן.

<מרדכי אברהם: ההחלטה נשארה פתוחה.

חיים כהן: זה לא מענה, כמו שנאמר פה.

חיים כהן: ההחלטה מעוכבת כרגע, נבחנות חלופות.

חיים כהן: אני רוצה לתת איזו שהיא התייחסות לרקע הדברים, לקונטקסט שבו הדברים האלה אמורים להיבחן.

חיים כהן: את דיברת על זה, על חשיבות העניין הזה של התחדשות עירונית.

חיים כהן: התחדשות עירונית זה נושא מאוד חשוב בראייה כוללת של העיר ושל החברה הישראלית בכלל.

חיים כהן: יש כאן פערים בין אזורים בעיר, פערים חברתיים.

חיים כהן: הוועדות מתמודדות עם הדברים האלה בראייה כוללת.

חיים כהן: הדברים התחבורתיים נבחנים לעומק.

חיים כהן: תכניות מוגשות אלינו בנושא של התחדשות עירונית, נבחנות בעירייה על ידי אנשי מקצוע מהטובים שיש, מגיעות ללשכת התכנון המחוזית, נבחנות על ידי יועצים.

חיים כהן: התכניות נדרשות לכל מיני פתרונות.

חיים כהן: אני חושב שאת הנושא הזה של הרכבת הקלה והאפשרות לחדש מרקמים עירוניים שנמצאים במצב מאוד קשה - הן כלכלית, חברתית - אנחנו בוחנים.

חיים כהן: בראייה קדימה של עשרות שנים זה הקונטקסט שבו צריך לבחון את הדברים האלה.

חיים כהן: הדברים האלה גם נבחנים.

חיים כהן: חשוב פה לבחון את כל הנושאים שהועלו פה בהקשר הרחב הזה, לתת להם את המקום שלהם, את החשיבות שלהם.

חיים כהן: העניין הזה של שימור אזור כמו עמק רפאים הוא מאוד חשוב, אבל הוא חייב להיבחן בקונטקסט הכללי הזה.

חיים כהן: בקונטקסט הכללי הזה אנחנו ברמת דחיפות עליונה שנוגעת לכלל החברה הישראלית.

רחל עזריה: אני מסכימה.

רחל עזריה: הדיון הוא פה, כי אני חושבת שאי אפשר לנתק את התהליך שעובר על רחוב עמק רפאים בקונספט של הרכבת מכך שזה חלק מתהליך ציפוף מתבקש של העיר.

רחל עזריה: אתה בעצם הצגת את הערכים, אבל לא נתת התייחסות לעניין הזה שבסוף שבילים להולכי רגל הופכים להיות כבישים למכוניות בגלל השינוי שעושים.

רחל עזריה: הרי זה הפוך מהמגמה שאנחנו רוצים לייצר.

<קריאה: ולמה הפסילה של המנהור באופן טוטאלי?

חיים כהן: זו קביעה עובדתית שהיא לא נכונה.

חיים כהן: מגיעות אלי תכניות.

חיים כהן: אני לא רוצה להתייחס לתכנית ספציפית פה, למה שקרה בתכנית כזו או אחרת.

חיים כהן: אחוז המאמץ שאנחנו משקיעים במעברים הרגליים הוא עצום.

רחל עזריה: ממתי אחוז המאמץ גדל?

רחל עזריה: יש לי הרגשה שזה קרה בשנים האחרונות, ממש בכמה השנים האחרונות.

רחל עזריה: אני חושבת שבתכניות הקצת יותר ותיקות זה היה הפוך.

חיים כהן: יכול להיות.

חיים כהן: זה תחום שמתפתח.

חיים כהן: הוא הגיע לפתחן של ועדות התכנון, כשוועדות התכנון יכול להיות שלא היו מוכנות.

חיים כהן: עם השנים הדבר הזה הפך לדבר מאוד משמעותי, העניין הזה של מעברים.

רחל עזריה: הוא קריטי.

רחל עזריה: בתכנית הזאת זה לא נראה.

רחל עזריה: אני מבינה שאתה לא רוצה לדבר ספציפית, אבל בתכנית הזאת זה לא נראה שנעשתה חשיבה.

רחל עזריה: אני חייבת לומר, בעיני הבעיה המרכזית בתכנית זה שיש את הרכבת, יש את הכביש, יש את הגדר באמצע.

רחל עזריה: זה בדיוק הפוך ממה שאנחנו רוצים לייצר מרקם.

רחל עזריה: כאילו לוקחים את רחוב עמק רפאים, הופכים אותו בעיקר למעבר בין שכונות.

רחל עזריה: לא רואים אותו כחלק ממרקם שכונתי.

רחל עזריה: זה הפוך ממה שאנחנו רוצים לעשות.

רחל עזריה: אין פה שום דבר שמעודד אנשים ללכת ברגל.

חיים כהן: אנחנו שוב חוזרים לתכנית הזאת.

חיים כהן: אני מטפל בתכניות גדולות, בתכניות של התחדשות עירונית.

חיים כהן: אנחנו אנשים שחיים בעיר הזאת.

חיים כהן: אנחנו חיים אותה גם דרך הרגליים, דרך האנשים.

חיים כהן: אנחנו מכירים את הנושא הזה.

חיים כהן: הנושא הזה הוא מאוד חשוב.

חיים כהן: הוא חלק מרכזי בשיקולים שלנו.

רחל עזריה: יכול להיות שזאת פשוט תכנית ותיקה או תכנית שעברה שינויים?

חיים כהן: זו תכנית ספציפית, אנחנו שוב חוזרים אליה.

רחל עזריה: יש פה שתי דוגמאות לנושא של תחבורה בתוך הנושא של התחדשות עירונית.

רחל עזריה: יש פה דוגמה לרחוב שהופך להיות מעבר בין שכונות בגלל ההתחדשות העירונית.

<עפר גרידינגר: עיריית ירושלים תמכה ותומכת בציר עמק רפאים.

<עפר גרידינגר: מצד שני, יש את הוועדה המחוזית - קשה להרבות במילים היום בעניין הזה - שהחליטה לקיים דיון נוסף בעוד 3 חודשים, לבדוק חלופות ולקבל מסקנות.

<עפר גרידינגר: כמו שאמרתי, הבקשה לבחינת חלופות התקבלה, היא תימצא בחודשים הקרובים בבדיקה, נראה מה יהיו המסקנות.

<עפר גרידינגר: פרופסור מרגלית ציין את בן זכאי כדוגמה מעניינת.

<עפר גרידינגר: דווקא לא בדיוק כך היו פני הדברים.

<עפר גרידינגר: מהנדס העיר לאורך השנים הדגיש שבן זכאי הוא הציר הנכון, הוא עובר בתוך השכונה ומשרת את הדיירים.

<עפר גרידינגר: מה שקרה לאורך השנים היה שהבדיקות התחבורתיות, ההנדסיות, המקצועיות הראו שלא ניתן לעבור בבן זכאי, לכן הלכו בחלופה השנייה.

רחל עזריה: למה לא ניתן?

<עפר גרידינגר: מטעמים של רדיוסים, רוחב, תקנות, שירות חנייה וכיוצא בזה.

<עפר גרידינגר: בחודשים האחרונים, ופה אני מתחבר למה שמושיק הזכיר, מהנדס העיר הנחה את צוות תכנית אב לתחבורה לבחון שוב את החלופה הזאת של בן זכאי, לאור העובדה שטכנולוגיות השתנו, שיקולים השתנו, כללים השתנו לאורך השנים.

<עפר גרידינגר: הגענו למצב שתואר קודם לכן, שבן זכאי נבחן מחדש, לא כי לאורך השנים לא הבנו שזה נכון יותר, אלא כי היו מגבלות טכנולוגיות שאנחנו בוחנים אותן מחדש עכשיו.

<עפר גרידינגר: שיתוף ציבור הוזכר כאן.

<עפר גרידינגר: אנחנו עושים מאמצים.

<עפר גרידינגר: קשה מאוד להגיע לכל הציבורים בכל ועדה וועדה, אבל עושים מאמצים אדירים לשוחח עם כל האנשים.

רחל עזריה: עפר, אני רוצה לשאול משהו שמאוד הפריע לי, הדיבור על 6,7 שנים לשיפוץ רחוב עבור רכבת קלה.

רחל עזריה: זה לא סביר.

רחל עזריה: זה גורם לזה שבכל רחוב שירצו לעשות רכבת קלה תהיה התנגדות של התושבים.

רחל עזריה: 6,7 שנים זה כאילו תינוק שמחכים שיגיע לכיתה ב'.

<עפר גרידינגר: אני אענה בצורה טיפה מתחכמת.

<עפר גרידינגר: יש לנו אמנם רק ניסיון אחד בירושלים, אבל אנחנו טוענים שלמדנו לקחים.

<עפר גרידינגר: אנחנו נעשה מאמצים אדירים, כנים ואמיתיים בקווים הבאים כדי להשתפר כל הזמן.

<עפר גרידינגר: זאת עבודה מאומצת של הרבה מאוד פרטים, אם בהנחת מסילה, תשתיות, מרחב ציבורי.

<עפר גרידינגר: רחל, אני לא הגוף המבצע.

רחל עזריה: מי הגוף המבצע?

<עפר גרידינגר: צוות תכנית אב לתחבורה ומשרד התחבורה.

<צחי ביפלזון: אנחנו הכנו בדיקת היתכנות ראשונה לקו הסגול.

<צחי ביפלזון: אנחנו כרגע יוצאים למכרז תכנון להכנת תב"ע לקו הסגול.

<צחי ביפלזון: ההתוויה הכללית שלו היא כזאת שהוא ילך מהדסה עין כרם בתוואי של הקו האדום, לאחר מכן באזור של רחוב גולומב.

רחל עזריה: האם הקו הזה מקבל קדימות בגלל שמדובר בשכונה שהולכת להיות השכונה הכי צפופה בארץ?

<צחי ביפלזון: בהחלט.

<צחי ביפלזון: כשהיו תכניות של התחדשות עירונית לאורך רחוב תיאון, הן תואמו עם הקו הסגול.

<צחי ביפלזון: עם התכנון העקרוני שלנו של הקו הסגול היה כבר תיאום בתכניות של ההתחדשות ברחוב תיאון, קדמת היובל ואחרים, אם אתם מכירים.

<צחי ביפלזון: היה כבר תיאום מוקדם במקומות האלה עם הבדיקה של הקו הסגול.

<צחי ביפלזון: כלומר, אנחנו כולם מודעים לקו הסגול.

<צחי ביפלזון: התכניות השכנות מתאמות את עצמן איתנו, כדי לשמור על זכות דרך מתאימה לצרכי הקו הסגול ולצרכי תחבורה אחרים.

רחל עזריה: ואיפה זה יהיה ביחס לתחבורה הפרטית?

<צחי ביפלזון: קשה לי להגיד בדיוק.

<צחי ביפלזון: לפחות ממה שאנחנו תכננו, תכננו את הרכבת במפלס הרחוב עם תחבורה פרטית.

<צחי ביפלזון: אני לא נכנס עדיין לפרטים של תכנית, כי כשנתכנן את זה בצורה מפורטת - -

רחל עזריה: יש מצב לדבר על שני מפלסים?

<צחי ביפלזון: אני לא יודע, קשה לי להגיד.

<צחי ביפלזון: עיקרון אחד שאני חושב להגיד בעניין הזה הוא שגם אם נבחר חלופה של מנהרת רכב כזאת או אחרת, נצטרך לבחון את הקישוריות, את החיבור לרחובות הצדדיים.

<צחי ביפלזון: נצטרך לתת מענה לתחבורה הפרטית גם לרחובות הסמוכים.

<צחי ביפלזון: אנחנו עדיין לא שם.

רחל עזריה: אבל כרגע אתה תיתן מענה של פקק אחד גדול בקישוריות לתחבורה.

<צחי ביפלזון: אני עדיין לא נמצא במצב הזה.

רחל עזריה: משהו שכן נצטרך לדבר עליו זה על איך התוכניות האלו מקבלות קדימות, איך באיפה שיש התחדשות עירונית כל התחבורה הציבורית מקבלת קדימות.

רחל עזריה: יש כלל כזה היום?

<צחי ביפלזון: יש הנחיה שלנו.

<צחי ביפלזון: לפחות ביקשנו שבכל תכנית התחדשות עירונית גדולה יישמרו גם שטחים לתשתיות לתחבורה ציבורית.

רחל עזריה: אין היום.

רחל עזריה: אני לא מבקרת, אני רק שואלת.

רחל עזריה: האם יש היום קדימות לתכניות לתחבורה ציבורית באזורים שעוברים התחדשות עירונית?

רחל עזריה: קדימות בטיפול, בביצוע?

רחל עזריה: אתה מבצע הכל?

<צחי ביפלזון: אני מבצע הכל.

<צחי ביפלזון: אני אומר, חלק מהכללים שצפויים בתכניות של התחדשות עירונית זה ליצור את התשתיות לתחבורה ציבורית, וזה כדי לשמור על מפרץ הורדה של אוטובוס, לשמור על דברים ברמת המיקרו.

<צחי ביפלזון: זה לא קיים הרבה פעמים.

רחל עזריה: זה ששומרים זה מעולה, אני מבינה.

רחל עזריה: אין כללים לזה שזה יהיה קיים?

<צחי ביפלזון: צריך להקפיד שזה יקרה.

רחל עזריה: מי אחראי לוודא שזה יקרה?

<צחי ביפלזון: רשויות התכנון וגם אנחנו שמפקחים על - -

רחל עזריה: באיזו רמת הנחיה זה נמצא?

<צחי ביפלזון: תכניות שמגיעות אלינו לבקרה.

<צחי ביפלזון: הוראות של תכניות כוללות התייחסות מאוד מעמיקה.

רחל עזריה: אני אקח את זה לבדיקה.

רחל עזריה: עכשיו לגבי עמק רפאים.

<צחי ביפלזון: אנחנו נמצאים במצב שהתקבלה החלטת הוועדה המחוזית לאשר את הקו הכחול של הרכבת הקלה, למעט מקטע עמק רפאים שהוחרג מהתכנית.

<צחי ביפלזון: עבורו אנחנו מכינים בדיקת חלופות בהנחיית הוועדה המחוזית, חלופות מנהור וחלופות נוספות במקטע הזה.

<צחי ביפלזון: זה המצב של ההחלטה, כך אנחנו נעשה.

<מרדכי אברהם: ההחרגה היא סופית?

רחל עזריה: בודקים עכשיו חלופות.

<צחי ביפלזון: זאת החלטת הוועדה.

<מרדכי אברהם: תקרא טוב את ההחלטה.

<מרדכי אברהם: ההחרגה של הקטע הזה היא סופית, או שאתם יכולים להכניס אותו חזרה?

רחל עזריה: מה שקרה זה שבודקים חלופות.

רחל עזריה: זה המצב.

<מרדכי אברהם: שאלתי לגבי מה שהוא אמר, רחל.

<מרדכי אברהם: הוא אמר שיש החרגה.

<מרדכי אברהם: למען הציבור הגדול שנמצא פה, שהוא פסיק מהציבור שאיכפת לו, אני שואל אם ההחרגה היא סופית.

<מרדכי אברהם: ההחלטה היא לא סופית לדעתנו.

רחל עזריה: כי בודקים חלופות.

רחל עזריה: אני חושבת שזו התשובה.

<משה מרגלית: צריך להבטיח שאחרי הבדיקה יהיה דיון נוסף.

<מרדכי אברהם: כרגע אין.

<משה מרגלית: שיהיה דיון נוסף בחלופות, שזה לא יישאר בפורום פנימי של עיריית ירושלים בוועדה מחוזית וימשיך את אותו תהליך שהיינו עדים לו עד היום, נקודה.

<משה מרגלית: חייבים להבטיח שיהיה דיון.

רחל עזריה: בעצם לפתוח שוב?

<משה מרגלית: לפתוח ולחשוב.

רחל עזריה: מה זה אומר?

רחל עזריה: מבחינה סטטוטורית מה האפשרויות?

רחל עזריה: מה, לפתוח שוב להתנגדויות?

<משה מרגלית: לא.

<משה מרגלית: אם הוועדה מחליטה שהיא דוחה את כל החלופות, שתנמק, שתזמין את הציבור, כי זה חלופות שלא היו חלק מהתכנית.

רחל עזריה: אני בהחלט אבקש את זה.

<משה מרגלית: אם יש תכנית אחרת, שתובא לדיון על פי כל הכללים - השתתפות ציבור בוועדה המקומית, השתתפות ציבור בוועדה המחוזית.

<מרדכי פדר: יש כפילות של הקו הירוק עם הקו הכחול, כשהדבר הזה נובע מהתהליך התכנוני שבחרה בו עיריית ירושלים.

<מרדכי פדר: הם הביאו לוועדה מחוזית את הקו הירוק ואת הקו הכחול, לכן לא אפשרו דיון מקיף על כל התכנון של מערך הרכבות בירושלים.

<מרדכי פדר: זה חיסרון לדורות לתושבי ירושלים.

<מרדכי פדר: ברור שיש כפילות נוספת של החלק שאמור לעבור בעמק רפאים, שהוא משולש.

<מרדכי פדר: זאת אומרת, יש לנו קו ירוק, כחול ועוד את זה שהוא כפול ומיותר.

<מרדכי פדר: דבר שני, כשאני מקשיב לדיון פה בוועדה, אני שומע רכבת נגד רכב.

<מרדכי פדר: יש היום, וגברתי יודעת, תמהיל שלם של אמצעי תחבורה חדשים שבאים למרקם האורבני, אם זה אופניים חשמליים, אם זה הוברבורד.

<מרדכי פדר: כך גם באים טכנולוגיות חדשות בנושא של תחבורה ציבורית.

<מרדכי פדר: יש היום רכבת ללא רכבת, שלא צריך פסים.

<מרדכי פדר: ההשקעה, גברתי, בתשתיות, ההשקעה המאסיבית היא מיותרת.

<איתמר שחר: אני מייצג פה את פורום אורבני גוננים, מינהל קהילתי גוננים.

<מרדכי אברהם: אתה חבר הוועדה, אתה לא מייצג אותם.

<מרדכי אברהם: אתה מטעה את הוועדה.

<איתמר שחר: אני לא מייצג את הנהלת מינהל קהילתי גוננים, אני מייצג את הפורום האורבני.

<איתמר שחר: פורום אורבני זה גוף וולונטרי של תושבים.

רחל עזריה: יש מאבק גדול בתוך מינהל קהילתי גוננים.

<איתמר שחר: אני נמצא בעמדה לא טבעית לי.

<איתמר שחר: אני בדרך כלל נמצא באופוזיציה.

<איתמר שחר: במקרה הזה, אני, חבריי וציבור גדול משכונות גוננים, בקעה ופת תומכים דווקא בעמדת הממסד.

<איתמר שחר: במקרה ככה יצא, שהעמדה היא מעבר הרכבת הקלה בעמק רפאים.

<איתמר שחר: אנחנו תומכים בזה מלכתחילה.

<איתמר שחר: האופן שבו זה קרה זה שבהתחלה תכננו על מה שהיה פעם מסילת הרכבת המוזנחת.

<איתמר שחר: לאחר שזה הפך לפארק המסילה, חשבו מחדש, אמרו: טוב, נחשוב על עמק רפאים, נראה שזה אפשרי.

<איתמר שחר: ככה זה קרה בפועל.

<איתמר שחר: הסיבה שלא חשבו על זה מלכתחילה היא כי זה קשה יותר לביצוע.

<איתמר שחר: מרגע שזו נהייתה האפשרות על השולחן, אנחנו תומכים בזה לחלוטין, מהסיבה הפשוטה שרכבת קלה אמורה להתנהל במפלס הרחוב, היא לא בנויה להתנהל במעמקים.

<איתמר שחר: היא משרתת ככה טוב יותר את המרחב הציבורי.

<איתמר שחר: היא מאפשר הליכה, היא מאפשר חידוש פני המקום וכו'.

מיקי לוי: נראה לי שבניו יורק היא משרתת היטב כשהיא במפלס התחתון.

<איתמר שחר: בניו יורק היא לא רכבת קלה, היא רכבת תחתית.

<איתמר שחר: המרחק בין התחנות גדול יותר, המהירות שלה גדולה יותר.

מיקי לוי: מדברים על החלק הזה עכשיו.

<איתמר שחר: החלק הזה יישאר רכבת קלה.

<איתמר שחר: אם מדברים על חקיקה כי אנחנו נמצאים בכנסת, אז בהחלט אנחנו מבינים את הטענות של בעלי העסקים שחוששים מתקופת העבודות.

<איתמר שחר: בהחלט יש מקום לחשיבה על מערכת פיצוי או על מערכת כלשהי של תגמול לדברים האלה.

<איתמר שחר: אנחנו לא חושבים שכל הקו או כל מבנה המסילות העירוני צריך להיקבע לפי אינטרסים של מקום מסוים.

<איתמר שחר: דיברו פה קודם על בחינת החלופות שלא נעשתה ועל שיתוף הציבור שלא נעשה.

<איתמר שחר: שיתוף הציבור, ואני מסכים פה לגמרי עם האנשים הנכבדים, לא מופיע בחוק.

<איתמר שחר: זה מקשה מאוד את החיים על מי שפעיל בנושא הזה.

<איתמר שחר: מה שעוד יותר לא מופיע בחוק, וזו מעין צרה של עשירים, זה מי שבא ורוצה להתנגד למתנגדים.

<איתמר שחר: זה בכלל לא קיים.

<איתמר שחר: החלופה העילית נכונה מלכתחילה.

<איתמר שחר: כל מה שנאמר פה על הרס של הרחוב, על גדר שחוצה את הרחוב, על פקקים בסמטאות, זה חסר בסיס.

<איתמר שחר: אפשר להראות את זה בתכניות.

מיקי לוי: למה אתה מתערב בסיפור של עמק רפאים?

מיקי לוי: מה איכפת לך בדיוק, אני לא מבין.

<איתמר שחר: דבר ראשון, המנהרה שמוצעת כאן – לא מדברים על זה - תחייב הריסה של פארק המסילה, לפחות בתקופת העבודות.

<איתמר שחר: דבר שני, מדובר על פורטלים באורך כולל של 300 מטר שיוקמו.

<איתמר שחר: אחד צפונית למקטע עמק רפאים, אחד דרומית לו.

<איתמר שחר: מה זה אומר דרומית לו?

<איתמר שחר: זה אומר או בפארק המסילה או בבן זכאי.

<איתמר שחר: תחשבו על מנהרת צה"ל ליד שער שכם.

<איתמר שחר: שם מדובר על 100 מטר.

<איתמר שחר: פה מדובר על 150 מטר לכל אחד מהם.

<איתמר שחר: פורטל זה אזור שאי אפשר לחצות אותו, אי אפשר לקיים לידו שום דבר.

<איתמר שחר: זה מפגע עירוני ראשון במעלה.

רחל עזריה: נתת טיעון של משך העבודות שיפגעו.

רחל עזריה: אותו טיעון אנחנו חושבים גם לגבי עמק רפאים.

רחל עזריה: פה יש גם עסקים.

רחל עזריה: הטיעון השני שנתת הוא לגבי היציאה מהמנהרה, נכון?

<איתמר שחר: כניסה ויציאה.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: אם לא עושים חלופת מנהור, עושים חלופה של רכבת קלה על פארק המסילה, ואז זה כאילו משתלב עם הפארק - -

<איתמר שחר: החלופה הזאת, להבנתי, לא נמצאת על הפארק.

<איתמר שחר: אם היא יכולה להשתלב עם הפארק, צריך לבחון אותה, אבל היא לא הועלתה באופן רשמי.

רחל עזריה: אם אני מבינה נכון, אתה לא מתנגד לטענות של תושבי עמק רפאים, אתה פשוט אומר שאם הולכים על חלופה של מנהרה, יש בעיה בכניסה וביציאה, נכון?

רחל עזריה: הבדיקה המחודשת של האם זה אמור להיות התוואי של הרכבת זה משהו שאין לך התנגדות עקרונית אליו.

<איתמר שחר: החלופה המיטבית בעינינו, אם אנחנו מנתקים את התנועה העוברת של הרכבים בעמק רפאים - -

רחל עזריה: אבל אנחנו לא מנתקים את התנועה.

<איתמר שחר: אנחנו כן מנתקים, מאחר שלא תהיה תנועה עוברת של רכבים בעמק רפאים.

רחל עזריה: לא תהיה תנועה עוברת, אבל תהיה רכבת לצד תחבורה ציבורית.

<איתמר שחר: כחלק מהרחוב תהיה רכבת לצד תחבורה ציבורית, אבל מאחר והרחוב לא ישמש לתנועה עוברת, מי שירצה להגיע מתלפיות למרכז העיר לא ייסע דרך עמק רפאים.

רחל עזריה: כן, אבל היום זה כמעט ולא קורה.

רחל עזריה: זה בצומת אורנים.

<איתמר שחר: 70% מהתנועה ברחוב עמק רפאים היא תנועה עוברת.

<איתמר שחר: הדיון פה הוא בכותרת של התחדשות עירונית.

<איתמר שחר: הסיבה שאני נמצא פה – אנחנו משקיעים מאות שעות בזה - היא מתוך ההבנה שהתחדשות עירונית בשכונת גוננים ובשכונות דרום העיר מחייבת תחבורה ציבורית מהירה, זולה, זמינה.

<איתמר שחר: הדבר הזה ישנה לחלוטין את השכונות האלו.

<איתמר שחר: מה שקורה בהליך הזה זה שתוקעים את זה שוב ושוב ושוב.

<איתמר שחר: זה תוקע את כל הפרויקטים בהמשך.

<איתמר שחר: שוב אני אומר, עמק רפאים הוא מקום קלאסי למעבר של רכבת קלה.

<איתמר שחר: זה קורה בערים היסטוריות בכל העולם.

מיקי לוי: לא שכנעת אותי מה לגוננים לעמק רפאים.

<איתמר שחר: גוננים צמודה לעמק רפאים.

מיקי לוי: לא רוצים לבטל את הרכבת.

<אפרת ברנד: אני לא רוצה לצלול לפרטים של תכנית שנמצאת עכשיו בהתאם לקבוע בחוק בפני הוועדה המחוזית, שהיא, כמובן, זאת שתדון בה.

<אפרת ברנד: רק לסבר את האוזן למען תנוח דעתה של גברתי, ששוחחתי עם הגברת שירה תמי, מתכננת הוועדה, והיא עדכנה אותי שבהתאם להחלטת הוועדה המחוזית צוות התכנון יגיש את כל החלופות שהוגשו על ידי המתנגדים לבחינה מסודרת.

<אפרת ברנד: ייערך דיון מסודר.

<אפרת ברנד: אחרי שייערך הדיון המסודר, התכנית תופקד בהתאם לקבוע בחוק להתנגדויות הציבור.

<אפרת ברנד: כלומר, ההליך נמצא ממש בראשיתו.

<אפרת ברנד: גם גברתי ודאי לא רוצה להחליף את שיקול דעתה של הוועדה המחוזית, לכן ייערך שם הליך מסודר בהתאם לחוק.

רחל עזריה: אני ממש לא רוצה להחליף את שיקול דעתה של הוועדה.

רחל עזריה: אוקי, עברתם מריצה לרכיבה על האופניים באופן רשמי.

רחל עזריה: מיקי לוי, בבקשה.

מיקי לוי: תודה רבה, גברתי.

מיקי לוי: קודם כל, שאפו על זה שהרמת את הכפפה, כי לפני שלושה חודשים נפגשתי עם תושבים ובעלי עסקים בעמק רפאים והגשתי בקשה דחופה לדיון.

רחל עזריה: אני הצטרפתי אליך אז.

רחל עזריה: אנחנו לא הצלחנו להעביר את זה.

מיקי לוי: את הצטרפת אלי.

מיקי לוי: לא הצלחנו להרים את זה בוועדת הפנים.

מיקי לוי: זה לבושתנו, אני אומר את זה.

מיקי לוי: כל הכבוד לך שהרמת את העניין הזה כדי לנסות ולהזיז משהו.

מיקי לוי: אני חוויתי את החוויה של הרכבת הקלה ברחוב יפו כירושלמי, כמפקד מחוז.

מיקי לוי: עד היום הרחוב לא שב לאיתנו.

מיקי לוי: ראיתי את רחוב יפו, את הבעייתיות, את הבעייתיות של הרחוב שפיקדתי עליו, של יציאה של ניידות, של יציאה של לוחמים כשקורה משהו.

מיקי לוי: חברים, מדובר ברחוב ציורי, אחד משכיות החמדה האחרונות בירושלים, בין הבודדות שיש בירושלים.

מיקי לוי: יש כאן תושבים, יש כאן בעלי עסקים שצריך להאזין להם.

מיקי לוי: צריך פשוט להאזין להם.

מיקי לוי: מדובר ב-150 מטר.

מיקי לוי: אני מודיע לכם, גם הייתי באוצר איזה יום וחצי, הייתי עד למאבק שהתנהל בין ראש עיריית תל אביב למשרד התחבורה.

מיקי לוי: 10 שנים התווכחו על קילומטר וחצי, האם הקו האדום יהיה 9 קילומטר או 10.5 קילומטר.

מיקי לוי: ה-10 שנים האלו דחו את פיתוח הרכבת ועלו למדינת ישראל עוד מיליארד שקל, אם לא יותר.

מיקי לוי: צריך למצוא פתרונות מהירים, הולמים.

מיקי לוי: גברתי, הוועדה שברשותך שהרימה את הכפפה צריכה לקבוע תכנית מעקב אחר הנושאים האלה.

מיקי לוי: יש מצד אחד רשויות, ואנחנו בצד הזה לכאורה, אבל יש אזרחים שיש להם זכויות, בעלי עסקים שיש להם זכויות, וצריך למצוא את האיזונים בין שני הדברים האלה.

מיקי לוי: שמעתי פה בעלי מקצוע משני הצדדים.

מיקי לוי: אפשר למצוא חלופות.

רחל עזריה: אפשר למצוא חלופות, אפשר למצוא פתרונות, אני מסכימה.

<קריאה: אני מציע שמי שיבדוק את האופציה של המנהור לא יהיה צוות התכנון שמתנגד למקצה הזה.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: יש גופים במדינת ישראל, יש כללים.

<קריאה: צריך מישהו אובייקטיבי שיבדוק את זה.

רחל עזריה: זה אובייקטיבי.

רחל עזריה: ככה זה עובד.

רחל עזריה: אנחנו לא נחליף את המדינה, כי אם ננסה להגדיר ביחד מי מחליף את המדינה, אנחנו נחזור לאותה דמוקרטיה של להצביע.

רחל עזריה: השיטה הדמוקרטית בעיני היא השיטה הכי טובה, או לפחות הכי פחות גרועה.

<אניטה קמיאן: הטכנולוגיות של כל העניין, של כל השיחה על הרכבת הקלה לכל העיר הן לא מהימים שלנו.

<אניטה קמיאן: האמת היא שצריכים לזרוק את כל הקו העליון, כמו שהם זורקים את כל הקווים בכל העולם.

<אניטה קמיאן: הרכבת הקלה ישנה, היא לא מהזמנים שלנו.

רחל עזריה: אוקי, בסדר.

רחל עזריה: אני רוצה לסכם את הדיון הזה.

<רות מרגלית: טכנולוגיות מתקדמות.

<רות מרגלית: התכנון של הדבר הזה נעשה לפני עשרות בשנים, לא ייתכן דבר כזה.

<רות מרגלית: זה הרחוב המסחרי היחידי שנשאר בירושלים.

<רות מרגלית: בירושלים, שהיא העיר הכי יפה בעולם, סוגרים אנשים בקניונים.

<רות מרגלית: לשם יש תחבורה, שם יש חנייה.

<רות מרגלית: כאן אין שום פתרון, רק להרוס את הכביש.

רחל עזריה: כמה מילות סיכום.

רחל עזריה: קודם כל, אני רוצה לדבר באופן כללי.

רחל עזריה: עלו כמה נושאים.

רחל עזריה: אני מבקשת ממשרד התחבורה - אנחנו נקיים על זה עוד דיון, על הנושא של הקדימות של השכונות שיש בהן התחדשות עירונית - שכבר בשלב מוקדם תהיה תחבורה של האוטובוסים, גם אם לא הוכח הצורך.

רחל עזריה: נצטרך לראות איך אנחנו דואגים לכך שיהיה תיאום עם נושא האוטובוסים, שהשכונות שעוברות התחדשות עירונית המדד לא יהיה איפה שיש דרישה ואיפה שיש צורך.

רחל עזריה: אתה לא יכול להוכיח צורך.

רחל עזריה: אתה בעצם צריך לייצר תשתית עוד לפני, שזה יהיה כבר בשלב הראשון.

רחל עזריה: הדבר השני זה הנושא של ההתאמות כבר בשלבים התכנוניים של ההתחדשות העירונית.

רחל עזריה: הנציג של תכנית אב תחבורה, אמרת שלפעמים זה קורה, לפעמים לא.

רחל עזריה: אנחנו נעשה איזו שהיא בדיקה להבין למה לפעמים זה קורה, למה לפעמים לא, והאם יש דברים שצריכים להכניס לחוק כדי לבקש שתהיה את ההתאמה.

רחל עזריה: אנחנו נדבר על זה בדיון הבא.

רחל עזריה: הנושא השלישי זה הנושא של תסקיר תחבורה ציבורית.

רחל עזריה: אני מבקשת שלכל תכנית של התחדשות עירונית ייעשה תסקיר תחבורה ציבורית שלא רק כולל את המסופים עבור הרכבת הקלה.

רחל עזריה: הרכבות הקלות טובות.

רחל עזריה: הן טובות לעוד 7 עד 20 שנה, זו הייתה הסכמה.

רחל עזריה: לא היה אף אחד שאמר פחות מ-7 שנים.

רחל עזריה: זה המון המון זמן.

רחל עזריה: אני מבקשת שייעשה תסקיר של תחבורה ציבורית בכל תכנית של התחדשות עירונית, לא רק תסקיר של חניות.

רחל עזריה: לגבי עמק רפאים קיבלנו בשורה שאומרת שאחרי בדיקת החלופות ייעשה מהלך של הפקדה.

רחל עזריה: זה בעצם המהלך הרגיל.

רחל עזריה: זה מאפשר לקיים את הדיון המחודש כמו שצריך.

רחל עזריה: אני רוצה לומר דבר שמאוד מטריד אותי בתכנית הנוכחית, שזה לא עלה פה אבל זה הנושא שהקפיץ אותי, וזה שיש רק תחנה אחת לכל אורך עמק רפאים.

רחל עזריה: אם באמת רוצים שהרחוב יהיה תוסס, שזה לא יהיה רק מעבר מצד אחד של הרחוב לצד השני של הרחוב כדי להגיע לשכונות הבאות אלא באמת נתייחס לרחוב, ראוי שתהיה יותר מתחנה אחת.

רחל עזריה: אני מבקשת בדיקה של החלופות.

רחל עזריה: אנחנו נקיים דיון בהמשך.

רחל עזריה: לגבי עמק רפאים נקיים דיון בהמשך, כשיהיה צורך.

רחל עזריה: לדיון הבא תזכרו שסביר להניח שאנחנו נהיה בשלב של השחייה.

רחל עזריה: אל תבואו להסביר חצי שעה.

רחל עזריה: צריך משהו לגבי קרית יובל?

רחל עזריה: לא, אני חושבת שסגרנו את הכל.

רחל עזריה: תודה, רבה.

רחל עזריה: בשלישי הבא נמשיך בדיון על התחבורה.

רחל עזריה: תודה רבה.