ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 497, 2017-12-04 10:00

ניסן סלומינסקי: בוקר טוב.

ניסן סלומינסקי: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

ניסן סלומינסקי: על סדר-היום: תקנות העמותות (קביעת סכום מרבי ונהלים לרישום תרומה בעילום שם בדוח הכספי)(ביטול), התשע"ז-2016 ו-תקנות העמותות (טפסים)(תיקון), התשע"ז-2016.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שקודם נתחיל עם כל הדברים האחרים שנמצאים בתקנות.

ניסן סלומינסקי: רק לאחר מכן נעסוק בסעיף של 7א, שדן בנושא של הסכום.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שקודם נטפל בכל הדברים שאני מניח שלא יהיו שנויים במחלוקת ואחר-כך נראה.

איילת נחמיאס ורבין: אולי ניתן להם להציג את התקנות?

ניסן סלומינסקי: תציגו את המכלול של התקנות ואחר-כך נעמה תתחיל לקרוא את הסעיפים הרלוונטיים.

ניסן סלומינסקי: אם יהיה צורך נדבר עליהם.

ניסן סלומינסקי: לאחר שנסיים את כל הסעיפים נחזור ל-7א ונדבר עליו.

ניסן סלומינסקי: תן תמונה כוללת.

<אייל גלובוס: בוקר טוב.

<אייל גלובוס: אני ראש רשות התאגידים.

<אייל גלובוס: אני אעשה סקירת על מלמעלה, לטובת מי שפחות מכיר מנקודת המבט שלנו לגבי השינוי שאנחנו עושים.

<אייל גלובוס: אני חושב שהשינוי עושה איזונים מאוד חיוביים ואני אסביר את עיקרי השינויים.

<אייל גלובוס: אנחנו חושבים עליהם כבר פרק זמן ארוך.

<אייל גלובוס: השינויים האלה כבר הוגשו בעבר, הוגשו על-ידי השרה ציפי לבני ומסיבות שונות לא הגיעו לדיון.

<אייל גלובוס: עשינו כמה שינויים מרכזיים.

<אייל גלובוס: אחד, יצרנו טופס מובנה מקוון של דיווח לעמותות.

<אייל גלובוס: זה טופס שגם אמור להיות חכם.

<אייל גלובוס: מעבר לזה, טופס סטנדרטי שהוא חובה ולא רשות כמו היום, עם היתרונות של מקוונות.

<אייל גלובוס: הוועדה נתנה לנו את האפשרות גם בתחום הזה, לפעול בדרך שתאפשר לנו חתימה מאובטחת ויחד עם זה נגישה ונוחה לעמותות.

<אייל גלובוס: אנחנו ממשיכים בזה גם בכיוונים אחרים שכבר עשינו גם בתחום החברות, שם כבר לא מעט דיווחים נעשים בדרך מקוונת זה מכבר.

<אייל גלובוס: רק כדי לסבר את האוזן, למרות שהדבר אינו חובה, ברישום חברות הרישום בצורה מקוונת נעשה בלמעלה מ-80% מהמקרים.

<אייל גלובוס: זאת בהחלט הצלחה מאוד יפה, התחלנו עם זה לפני כשנתיים.

<אייל גלובוס: רק כדי לסבר את האוזן אסביר, שלא אחת אנחנו נתקלים באנשים שצריכים להגיע עם הטפסים המקוריים לאחר שהם אספו חתימות.

<אייל גלובוס: הדברים לא פשוטים והם צריכים להגיש לנו את זה פיזית פן חס וחלילה זה יאבד באיזה מקום בדרך.

<אייל גלובוס: אנחנו כמובן מנסים לעזור בדברים האלה .

<אייל גלובוס: אנחנו באותה הזדמנות גם איחדנו טפסים שונים שהעמותה היתה צריכה להגיש לנו וכאן אנחנו מתרכזים בעיקר בטופס אחד.

<אייל גלובוס: יש קצת חריגים לזה אבל בעיקר בטופס אחד.

<אייל גלובוס: אנחנו יוצרים טופס אחד.

<אייל גלובוס: למעשה, למעט הדוחות החשבונאים ונספחים וכדומה, הדוחות עדיין יהיו נפרדים.

<אייל גלובוס: גם בנושא החשבונאי עשינו הקלה משמעותית שלדעתנו לא מפחיתה מהשקיפות .

<אייל גלובוס: בנושא של הדיווחים הכספיים אנחנו מחד, הוספנו ומאידך, הפחתנו.

<אייל גלובוס: אני אסביר למה הכוונה.

<אייל גלובוס: אנחנו, מחד, דרשנו מכל העמותות דיווח על גבי הטופס של נתונים בסיסיים כגון מחזור, על מנת שיהיו דיגיטאליים, נגישים מאוד.

<אייל גלובוס: אפשר יהיה לעשות חיתוכים בשלבים שונים.

<אייל גלובוס: בדרך הזאת אנחנו כמובן עוזרים לשקיפות בלי להקשות יותר מידי מכיוון שזה לא כל הנתונים בדוחות הכספיים אלא רק מספר נתונים נבחרים.

ניסן סלומינסקי: רק שנייה.

ניסן סלומינסקי: מאחר וחברי הגיעו אני רוצה לומר לכם מה שאמרנו בהתחלה.

ניסן סלומינסקי: נמנענו לעשות את ההצבעה בהתחלה.

תמר זנדברג: נמנעת מלעשות את ההצבעה לפני הדיון ואתה מצפה על זה למדליה.

ניסן סלומינסקי: בכל אופן, ביקשתי מאייל רשם העמותות ומגלי, שבשלב הראשון נעבור על כל התקנות שקיימות פרט לסעיף 107 א'.

ניסן סלומינסקי: אני מניח שעל זה לא תהיה מחלוקת.

ניסן סלומינסקי: אחרי שנסיים את זה נחזור ל-7א ונדון.

יעל גרמן: לי יש מחלוקת גם עם סעיפים אחרים.

ניסן סלומינסקי: נדבר על זה אחר-כך.

ניסן סלומינסקי: קודם נראה את התקנות הרגילות ואחר-כך נגיע לזה גם.

<אייל גלובוס: לצערנו הרב, תרומות ב-150 מיליון זה קבוצה ריקה וכנראה על זה לא נקיים דיון.

מיקי רוזנטל: תודה רבה על התיקון.

<אייל גלובוס: בסדר גמור, אני אומר את זה בצער רב.

מיקי רוזנטל: לא צריך.

מיקי רוזנטל: עודף כסף משחית גם.

מיקי רוזנטל: חיבור לעטינים גדולים מידי משחית.

<אייל גלובוס: בנושא הזה של הדוחות הכספיים, מחד, אנחנו הגברנו חובות וגם עמותות שצריכות להגיש דוחות כספיים יצטרכו קצת בדברים מסוימים לדווח לנו.

<אייל גלובוס: במקביל, אנחנו מתכוונים להפחית לקבוצה מאוד משמעותית, אנחנו מעריכים שהיא בערך 50% מהעמותות, שמחזורן הוא מתחת ל-500,000 שקלים, אנחנו נסתפק בדיווח היותר כללי הזה ולא נדרוש מהם את הדוחות הכספיים עצמם ולא יצטרכו להגיש אותם לנו.

<אייל גלובוס: שוב, זה במסגרת אותם איזונים שאנחנו מדברים עליהם.

<אייל גלובוס: מחד שקיפות ומנגד לא להקשות על עמותות בדיווחים.

<אייל גלובוס: עמותות קטנות מידת השקיפות שאנחנו דורשים והקושי שלהם לעמוד בחובות הדיווח באופן טבעי הוא יותר קשה.

<אייל גלובוס: אנחנו ניסינו בכלל, בכל המהלך הזה, לחדד את האיזון בין צורך ציבורי בשקיפות מול נטל של בירוקרטיה.

<אייל גלובוס: בין היתר עשינו את זה גם באמצעים טכנולוגיים.

<אייל גלובוס: אתם רואים כרגע את הטופס שצורף.

<אייל גלובוס: הטופס הזה ייראה אחרת לגמרי במחשב, כי כאן זה בעצם כולל את כל האפשרויות עצמן.

<אייל גלובוס: הטופס יהיה יותר חכם.

יעל גרמן: רשם העמותות היה חלק מהניסוח של החוק?

מיקי רוזנטל: של התקנות.

<אייל גלובוס: היוזמה המקצועית היא שלנו.

ניסן סלומינסקי: יעל, זה הוגש בזמנו על-ידי ציפי לבני.

ניסן סלומינסקי: בגלל שהיו בחירות כנראה ועדת החוקה לא הצליחה להגיע לזה.

מיקי רוזנטל: כנראה גם עכשיו לא נצליח לסיים.

ניסן סלומינסקי: זה תקנות של השרה ציפי לבני.

ניסן סלומינסקי: ודאי הם ניסחו את זה לאור בקשות של העמותות.

<אייל גלובוס: היו לנו הרבה בקשות מהעמותות וגם צרכים מקצועיים שאנחנו ראינו מהשטח.

<אייל גלובוס: ניסינו לתת דגש, שמחד תהיה שקיפות ומידע ומנגד, שזה לא יקשה על העמותות.

<אייל גלובוס: בין היתר, בדרכים טכנולוגיות פשוטות, כגון שתילת חברי ועד שכבר קיימים כדי שלא יצטרכו להכניס את כל הפרטים אלא רק את מה ששינו.

<אייל גלובוס: פתיחה של חלופה של אפשרויות שנפתחת רק עם הרובריקה הזאת רלוונטית.

<אייל גלובוס: למשל, כמו שציינתי, אם העמותה היא קטנה והיא לא אמורה למלא את אותו סעיף ספציפי, אזי ברגע שהיא מילאה את המחזור אזי אותו סעיף ספציפי לא אמור להיפתח והם לא אמורים להתייחס אליו.

<אייל גלובוס: גודל הדוח יהיה שונה מעמותה לעמותה, בעיקר עמותות קטנות ששם נתנו דגש.

<אייל גלובוס: מנגד, בהחלט יש כאן הגברת שקיפות בהיבטים שונים לגבי עמותות יותר משמעותיות, סדר גודל של 50% שהם יותר משמעותיים.

מיקי רוזנטל: לא הייתי בהתחלה.

מיקי רוזנטל: האם הטופס ייכנס לתוך מערכת הממוחשבת?

מיקי רוזנטל: זה הדבר שהכי חשוב לעשות.

מיקי רוזנטל: עד היום אין לכם מושג מי נגד מי ולמה.

<אייל גלובוס: כן.

ניסן סלומינסקי: הוא פתח בזה.

<אייל גלובוס: אני לגמרי מסכים עם אדוני.

<אייל גלובוס: בגלל החשיבות של הנושא התחלתי בזה.

אורי מקלב: גם העדכון יהיה ממוחשב.

<גלי גרוס: זה גם בא לידי ביטוי באופן ברור בסעיף התחילה של הדבר הזה, כי הטופס החדש ייכנס לתוקף רק כשייכנסו כללים לדיווח מקוון.

<גלי גרוס: רק אז הוא ייכנס לתוקף.

אורי מקלב: בהמשך לחבר הכנסת רוזנטל, היתה הרצה של אותה תוכנה?

אורי מקלב: היא כבר פועלת?

<אייל גלובוס: יש התקדמות, היא עדיין לא מושלמת.

<אייל גלובוס: היא תהיה מוכנה לפני שנעלה לאוויר.

<אייל גלובוס: אנחנו נדאג לזה.

מיקי רוזנטל: בקשר להגנה על המידע הזה.

מיקי רוזנטל: זה מידע מאוד רגיש.

מיקי רוזנטל: מי מלווה אתכם בתהליך לגבי הגנת המידע?

<אייל גלובוס: השאלה לגמרי במקומה.

<אייל גלובוס: כל המידע שנמצא בידי רשם החברות, רשם העמותות, רשות התאגידים וגם גורמים אחרים, יש פה כמובן את כל המערכת.

<אייל גלובוס: זאת לא חברה פרטית, אלה אנשים בתוך משרד המשפטים.

<אייל גלובוס: יש כאן את כל הגנות המידע של משרד המשפטים.

<אייל גלובוס: יחסית כאן, למרות מה שאמרתי, המידע כאן במרביתו איננו מידע רגיש.

<אייל גלובוס: המידע הוא מידע שכמעט כולו, למעט ממש חלקים קטנים, הוא מידע נגיש לציבור.

<אייל גלובוס: לפעמים הוא חינם וגם את זה הרחבנו ומייד אגיד על זה מילה.

<אייל גלובוס: לפעמים הוא נגיש תמורת אגרה יחסית נמוכה, שבעזרתכם הפחתנו.

<אייל גלובוס: יחד עם זה, כמובן שיש אבטחת מידע על-מנת שפרטים שאנחנו לא רוצים שיגיעו לגורמים אחרים, לא ידלפו.

<אייל גלובוס: המידע כאן הוא יחסית מידע שקוף שממש כל אחד באגרה מינימאלית יכול לקבל.

<אייל גלובוס: אולי כאן המקום להסביר, שכבר היום אפשר לקבל את תיק העמותה תמורת תשלום אגרה של 42 שקלים.

<אייל גלובוס: אנחנו מדברים על סדר-גודל של שעה שעתיים.

<אייל גלובוס: אתה מקבל את זה למחשב שלך.

<אייל גלובוס: מה-1 בינואר יופחת ל-33 שקלים.

<אייל גלובוס: אנחנו עשינו גם מהלך של טיוב רגולציה.

<אייל גלובוס: בחנו את זה בראי של הפחתת רגולציה.

<אייל גלובוס: גם את המהלך הזה עשינו.

<אייל גלובוס: ניצלנו כאן איזה תהליך אחר שעשינו להפחתה של רגולציה, שבעיקר היה בשילוב שבין החשב הכללי באוצר, רשם העמותות בתוך רשות התאגידים ויחד עם רשות המיסים.

<אייל גלובוס: רצינו לראות שבחיבור לא נדרוש מעמותה את אותו מידע או מידע מאוד דומה להגיש את אותו מידע לשלושה גורמים שונים.

<אייל גלובוס: זה נראה מובן מאליו ואני בטוח שאתם תומכים בזה.

<אייל גלובוס: זה לא דבר פשוט לנו הממשלה לעשות.

<אייל גלובוס: זה מהלך יחסית חסר תקדים .

<אייל גלובוס: בממשלה אני מקווה שיהיו רבים בעקבותיו.

<אייל גלובוס: את המהלך הזה רתמנו, בין היתר, גם לבדיקה נוספת ולקבלת הערות של גורמים שהיו שותפים איתנו במהלך של שיתוף ציבור, כדי לראות אם יש להם הערות.

<אייל גלובוס: היו הערות, התייחסנו להערות.

<אייל גלובוס: הטמענו הערות.

<אייל גלובוס: לא קיבלנו את כל ההערות, אבל בהחלט התייחסנו לכל ההערה שהתקבלה.

<אייל גלובוס: עשינו שינויים וחלקם לא מינוריים, לאור ההערות שהתקבלו מהציבור.

<אייל גלובוס: בל נשכח שבכל זאת גם חלפו מספר שנים מאז שזה הוגש בפעם הקודמת וניצלנו את זה גם לאיזה ריענון בנושאים האלה.

<אייל גלובוס: זה בעצם הנושא הראשון והמרכזי שרציתי לדבר עליו.

<אייל גלובוס: עוד דבר שעולה כאן בתקנות, אולי בצורה פחות בולטת, אבל גם הוא חשוב מאוד והוא הסדרה של הדיווח.

<אייל גלובוס: בעצם, הרחבה של הדיווח האינטרנטי החינמי, שיהיה נגיש לכולם.

<אייל גלובוס: אנחנו כאן מסדירים ומרחיבים את הדיווח שקיים גם היום בחלקו על-מנת שיהיה יותר מידע לגבי עמותות בלי צורך להזמין את כל התיק.

יעל גרמן: נראה לי שיש פה איסור על פרסום מידע.

יעל גרמן: זה לא יותר, זה פחות.

<אייל גלובוס: אני חושב שיש כאן הרחבה של המידע.

<גלי גרוס: יש הסדרה של הפרסום באינטרנט באיזונים שנובעים מהפגיעה בפרטיות לבין השקיפות.

<גלי גרוס: בסופו של דבר יהיה פה יותר מידע מאשר קיים היום.

<גלי גרוס: לכן יש פה בעצם הרחבה של המידע שיהיה גלוי בגיידסטאר ללא תשלום ביחס לעמותה.

מיכל רוזין: מה יהיה יותר גלוי מאשר היום, כי אני רואה שאתם רוצים רק להסתיר?

<גלי גרוס: כבר היום על פי חוק העמותות, ספציפית לא יכולה לעלות לפרסום באינטרנט אלא רק לעיון בתיק העמותה.

<גלי גרוס: את זה נשים רגע בצד.

<גלי גרוס: מבחינת מידעים אחרים - - -

מיכל רוזין: מה זאת אומרת, תרומות לא יכולות לעלות באינטרנט?

מיכל רוזין: בוודאי שכן.

<גלי גרוס: חוק העמותות קובע ששמות התורמים לא יפורסמו באינטרנט אלא אפשר רק לעיין בהם בתיק העמותה במסגרת חובת הדיווח.

מיקי רוזנטל: הרי, למשל, התורמים באתר מבקר המדינה תורמים לפוליטיקאים מפורסמים.

מיקי רוזנטל: למה המדיניות פה שונה?

<גלי גרוס: זאת לא בדיוק אותה סוגיה.

<גלי גרוס: פה זאת נקודה שבאה לידי ביטוי בחקיקה ראשית.

<גלי גרוס: אין לנו מנדט לפתוח אותה במסגרת התקנות.

<גלי גרוס: כשנגיע לדיון על זה, נראה לכם גם במשפט משווה וגם מסיבות אחרות, למה עשינו את השינוי בהקשר הזה עם איזונים אחרים שבוצעו כדי להגביר את השקיפות.

מיכל רוזין: באתר של רשם העמותות, אני לא יכולה להיכנס לעמותה ולדעת מי התורמים שלה מעל 20,000 שקלים?

<גלי גרוס: באתר לא.

<גלי גרוס: את יכולה להזמין את תיק העמותה.

<גלי גרוס: החל מה-1.1 את יכולה להזמין אותו באינטרנט ב-33 שקלים ולראות את הנספח של פרטי התורמים.

<גלי גרוס: חוק העמותות בסעיף 39 קובע במפורש - - -

<אייל גלובוס: אתה מקבל את זה במייל בקובץ ממוחשב.

מיקי רוזנטל: למה בירוקרטיית יתר?

מיקי רוזנטל: לא מדברים על סכומים, מדברים על העיקרון.

מיקי רוזנטל: אם זה מידע זמין לציבור, למה לא לפרסם אותו ודי.

<גלי גרוס: אולי שווה לנהל את הדיון הזה כמכלול, אבל אני כן אגיד שגם בחקיקה הראשית נעשו איזונים שנועדו בעצם להגיע לאיזה איזון ראוי בין החשש לפגיעה בפרטיות של התורמים שהם אנשים פרטיים, לבין הצורך וגילוי.

מיכל רוזין: אבל הם אנשים פרטיים שתורמים לעמותה.

מיכל רוזין: את לא רודפת אחריהם ומגלה.

תמר זנדברג: בין מה למה האיזון הזה?

מיקי רוזנטל: ממתי החקיקה הזאת?

<גלי גרוס: מ-2015.

מיקי רוזנטל: אם המידע הוא גלוי, אז הוא גלוי.

מיקי רוזנטל: הוא גלוי ואנחנו לא רוצים שהוא יהיה גלוי?

מיקי רוזנטל: אנחנו קצת משחקים עם עצמנו.

מיקי רוזנטל: אם ראוי שהמידע יפורסם לציבור, למה לעשות את כל הבירוקרטיה המיותרת הזאת?

<גלי גרוס: התקיים דיון על זה כאן ונעשו האיזונים הנדרשים.

<גלי גרוס: בעיקרון, יש תפיסה שאומרת שמידת הנגישות למידע משפיעה על רמת החשיפה של המידע.

<גלי גרוס: לכן יש פה איזה שוני.

<גלי גרוס: אנחנו איתכם לחלוטין - - -

תמר זנדברג: לא הבנתי.

תמר זנדברג: מה האיזון?

תמר זנדברג: איך נעשה פה איזון?

תמר זנדברג: מה הערכים שאוזנו ביניהם?

תמר זנדברג: אני מדברת בהקשר שיש מידע על התורמים, שגלוי בתיק העמותה ולא גלוי באתר.

תמר זנדברג: כל הדיון הזה גם מתבצע, אפרופו שינוי מאוד מאוד דרמטי שחל בחוק העמותות.

תמר זנדברג: זאת לא אותה מציאות מ-2014 בתקופת השרה ציפי לבני ועד היום, מפני שבינתיים חל שינוי חריף בחוק העמותות, אפרופו מה שקרוי היה בחוק "ישויות מדיניות זרות".

תמר זנדברג: נוצר פה חוסר איזון מאוד מאוד קיצוני בין תורמים פרטיים שחוסים – עוד לא הגענו לגובה התרומה – רק עכשיו כביכול פרטיותם מוגנת, לבין תרומות שהיו שקופות לחלוטין קודם ונוסף להם איזה שיימינג.

תמר זנדברג: אי-אפשר לקפוץ מ-2014 ל-2017 כאילו הדבר הזה לא קרה.

תמר זנדברג: איך אתם מיישרים את הקו הזה ודואגים לשקיפות שבשמה נחקק חוק העמותות הפוליטי, הביזארי.

תמר זנדברג: בשם איזה איזון זה פה מתבצע?

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להבין, מה שאתם אומרים עכשיו זה נמצא בחוק?

<גלי גרוס: כן.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת שהוא לא רלוונטי כרגע אלינו כי אנחנו עוסקים בתקנות.

מיכל רוזין: פתחנו את החוק, אז אפשר לדבר על הכול.

ניסן סלומינסקי: אנחנו דנים בתקנות, זה לא חוק.

מיכל רוזין: אבל הדיון יכול להחיל גם לנושאים נוספים, עם כל הכבוד.

ניסן סלומינסקי: הדיון הוא לא על החוק כרגע.

מיכל רוזין: אבל אפשר לדבר על חוק העמותות.

קארין אלהרר: התקנות הן לא בואקום.

ניסן סלומינסקי: בואו נעשה סדר, אם רוצים אפשר להעלות בישיבה אחרת את החוק.

ניסן סלומינסקי: כרגע יש לנו תקנות שאנחנו צריכים לאשר או לא לאשר או לעשות בהן תיקונים.

ניסן סלומינסקי: אנחנו יודעים שהתיקונים שלנו מוגבלים כי זה לא חוק שאתה יכול לעשות מה שאתה רוצה.

יעל גרמן: עושים תקנה שהיא מנוגדת לחוק.

ניסן סלומינסקי: אם זה בתקנה אז נדבר על זה.

ניסן סלומינסקי: שאלתי אותם ואני חושב שהם הגוף המומחה.

ניסן סלומינסקי: אם הנושא הזה נמצא בחוק והוא לא עניין של התקנה, אז אפשר לדבר, אבל זה לא רלוונטי לדיון.

יעל גרמן: זה מאוד רלוונטי לדיון.

ניסן סלומינסקי: מה שקשור לתקנה זה סיפור.

ניסן סלומינסקי: מה שקשור לחוק זה חבל כי זה לא נמצא על השולחן כרגע.

יעל גרמן: אני מסתכלת ובסעיף 39 לחוק כתוב כי מסמכים המוגשים לרשם לפי התקנות העיקריות יועמדו לעיון הציבור.

יעל גרמן: סעיף 39א(ו) מסמיך את שרת המשפטים לקבוע הוראות לעניין פרסום הפרטים.

יעל גרמן: היא לא היתה חייבת לעשות את זה.

<גלי גרוס: תמשיכי לקרוא את הסעיף: "...

<גלי גרוס: באינטרנט וכן לקבוע סוגי מסמכים או פרטים שלא יועמדו לעיון הציבור".

<גלי גרוס: היא רשאית, היא לא חייבת.

<גלי גרוס: הנה באה לנו תקנה 17 - - -

<גלי גרוס: לא.

<גלי גרוס: החוק אומר במפורש שבלבד ששמות התורמים לא יפורסמו באינטרנט וגם לא שמות חמשת מקבלי השכר.

<גלי גרוס: זאת הוראה שנמצאת בסעיף 39 לחוק העמותות.

<גלי גרוס: במובן הזה, התקנות יצרו כבר הסדר אז הם התייחסו גם לנקודה הזאת כדי שלא יהיה הסדר חסר.

<גלי גרוס: אבל האיסור על פרסום - - -

יעל גרמן: איפה?

יעל גרמן: אין לנו את זה פה כי לא נתתם לנו את החוק.

תמר זנדברג: האיסור או ההרשאה שלא לפרסם?

ניסן סלומינסקי: הדיון הוא על תקנות.

מיכל רוזין: בחוק העמותות יש איסור על פרסום שמות תורמים באינטרנט?

<גלי גרוס: כן.

מיכל רוזין: חשבתם לתקן את זה?

מיכל רוזין: כל מי שמשלם 30 שקלים יכול לקבל את תיק העמותה ולמצוא את זה.

תמר זנדברג: מאז 2014 ועד היום חלו שינויים מאוד משמעותיים בחוק העמותות.

תמר זנדברג: נוצר פה פער בלתי ניתן להסבר בין השקיפות כביכול ששרת המשפטים הנוכחית דרשה ובין המצב הזה.

מיכל רוזין: יותר מזה, תמי, יש גם אפשרות להגיש מסמך בקשה לחיסיון.

מיכל רוזין: הדיפולט צריך להיות שיש שקיפות מלאה והדיפולט זה לבקש שלא לפרסם.

מיכל רוזין: אני בכלל לא מבינה את הרציונל למה לא לפרסם את שמות חמשת בעלי התפקידים הבכירים ביותר.

מיכל רוזין: אם אני רוצה לתרום לעמותה אז בוודאי שאני רוצה לדעת מי עומד בראשה, מי מנהל אותה ומי הוועד המנהל שלה.

מיכל רוזין: בוודאי, אם אני רוצה לתרום, אני יכולה לבקש שלא לפרסם מידע.

<גלי גרוס: אלה באמת פרטים שבעקבות התקנות, מי בעלי התפקידים בעמותה, איפה היא פועלת, מה תחומי הפעילות שלה, כמה מתנדבים יש לה, כמה עובדים יש לה, מה השכר של חמשת המשכורות הגבוהות בעמותה.

<גלי גרוס: כל הפרטים האלה ופרטים נוספים, בעקבות הדיווח המקוון כדיווח וולונטרי יוכלו לעלות לאינטרנט.

מיכל רוזין: למה צריך את זה?

מיכל רוזין: בתור מי שניהלה עמותה במשך חמש שנים, יש כאלה שביקשו שלא לפרסם את שמם אז הגשנו בקשה.

מיכל רוזין: אני לא מצליחה להבין למה הפער העצום הזה?

<גלי גרוס: זאת סוגיה שאנחנו נדון בה בהמשך.

מיקי רוזנטל: הערה אחרונה.

מיקי רוזנטל: החוק מייצר מצב אבסורדי.

מיקי רוזנטל: עיתונאי יכול לפנות ולבקש את התרומות ולפרסם אותו בכלי תקשורת שתפוצתו תגיע ל-300,000 אנשים.

מיקי רוזנטל: אבל הרשם אומר: לעמותה אני לא נותן.

יעל גרמן: זה אנכרוניסטי.

מיקי רוזנטל: אנחנו בעידן דיגיטאלי, זה אבסורד.

מיכל רוזין: מדברים איתנו גבוהה גבוהה על שקיפות ובואו נפתח וכולם ידעו מי תורם, נחשוף את כל התורמים ופתאום אנחנו רוצים להסתיר עוד ועוד.

ניסן סלומינסקי: לא רוצים להסתיר.

מיכל רוזין: רוצים להסתיר, זה מה שאתם מנסים לעשות.

מיכל רוזין: אתם מנסים להסתיר את עמותות הימין ולחשוף את עמותות השמאל.

מיכל רוזין: בסופו של דבר, זה הפיל פה באמצע החדר.

ניסן סלומינסקי: פתחו ואמרו שהתקנות האלה הן של ציפי לבני בקדנציה הקודמת.

ניסן סלומינסקי: זה היה על השולחן - - -

מיכל רוזין: מאז העברתם כאן חוקי "שקיפות" שחלות רק על עמותות השמאל.

ניסן סלומינסקי: התקנות האלה שהוגשו על-ידי ציפי לבני היו ביוזמה של עמותות ואין לזה שום קשר.

ניסן סלומינסקי: אני אומר עוד פעם.

ניסן סלומינסקי: מה שמופיע בחוק, יידון כשנדון על החוק.

ניסן סלומינסקי: כרגע הדיון הוא על התקנות.

ניסן סלומינסקי: מה שיש בתקנות הוא בידנו לאשר או לא לאשר.

ניסן סלומינסקי: מה שבחוק, זה לא קשור כרגע לנושא שלנו.

ניסן סלומינסקי: אם ירצו, יפתחו את זה.

ניסן סלומינסקי: ביקשתי שיתנו סקירה.

ניסן סלומינסקי: ביקשתי בהתחלה שנעבור על כל סעיף בנפרד.

ניסן סלומינסקי: סעיף 7א שזה הסכום נשאיר לסוף.

ניסן סלומינסקי: רציתי שהם יתנו סקירה כללית לנושא.

<לימור תוסייה כהן: רציתי לומר משהו לגבי האיזון שנעשה לגבי הגנת הפרטיות של התורם.

<לימור תוסייה כהן: היתה מחשבה שהעמדת מידע באמצעות תיק העמותה שונה מבחינת הגנת הפרטיות על תורם מזו שבאתר האינטרנט.

<לימור תוסייה כהן: המחשבה ב-2015 היתה, שזה באמת לא דומה לאדם שפונה לרשם עמותות ומבקש לקבל את שמות התורמים לבין מצב שבו אתה מקיש באינטרנט ואז הכול צף לך.

<לימור תוסייה כהן: זה האיזון שבזמנו נעשה אגב הדיון בחוק העמותות.

<לימור תוסייה כהן: זה באמת לא אחת הסוגיות על השולחן.

תמר זנדברג: אבל מאז חוקקתם חוק לסגור את האינטרנט.

תמר זנדברג: יש משהו שאפשר לקבל אותו תמורת 30 שקלים ובגוגל אי-אפשר למצוא אותו.

<לימור תוסייה כהן: אני מבינה שהאיזון הזה כרגע לא נראה לחברי הוועדה.

<לימור תוסייה כהן: זה בסדר, זה דברים שאפשר לדבר עליהם.

<לימור תוסייה כהן: פשוט זאת לא המסגרת הנכונה כרגע.

<לימור תוסייה כהן: עכשיו אנחנו בתקנות.

<לימור תוסייה כהן: הסוגיה האם זה יהיה באינטרנט היא כרגע לא על השולחן.

תמר זנדברג: בתקנות האלה אתם מבקשים כן להקשות על חיפוש.

<לימור תוסייה כהן: אבל התקנות האלה הן בהלימה מושלמת להוראה שבחוק.

<לימור תוסייה כהן: הן חוסות תחת החוק, הן לא יכולות לפרוץ את גבולות החוק.

תמר זנדברג: אבל הן לא חייבות להתנות על החוק, הן לא חייבות להקשות על מה שכתוב בחוק.

<לימור תוסייה כהן: הן לא מקשות, הן הולכות תחתיו.

תמר זנדברג: אז יכול להיות שיש לנו כאן בעיה.

מיכל רוזין: אתם מביאים למצב אבסורד שיש עמותות שכל התרומות אליהן חסויות לחלוטין, כולל מי חמשת בעלי התפקידים.

מיכל רוזין: עמותות חסויות לחלוטין, שום שקיפות לציבור.

מיכל רוזין: דרך אגב, עמותות שמקבלות גם תרומות וכספים מהמדינה ולא יכול להיות ששום דבר לא חשוף.

<לימור תוסייה כהן: הדברים שאמרת לא מדויקים.

מיכל רוזין: יש לי את הנתונים.

<לימור תוסייה כהן: אפשר לדבר על זה אבל אולי באמת נעשה את זה בסעיף הכולל על התרומות.

<אייל גלובוס: יש כאן מלאכת איזונים לא פשוטה.

<אייל גלובוס: עשינו כאן איזו עבודה ואיזו חשיבה.

תמר זנדברג: אבל עשיתם אותה ב-2014.

<אייל גלובוס: לא.

<אייל גלובוס: מ-2014 וגם עכשיו, כולל בימים האחרונים.

<גלי גרוס: זה גם בעקבות התיקון לחוק מ-2015.

תמר זנדברג: יש פה לקונות משמעותיות שצריך לתקן אותן.

<אייל גלובוס: יכול להיות, אפשר גם לתקן.

<אייל גלובוס: עשינו פה איזונים.

<אייל גלובוס: יש שאלות רבות והדברים הם לא פשוטים.

תמר זנדברג: אגב, מה כל-כך לא פשוט?

<אייל גלובוס: ישבתי בוועדה אחרת של הכנסת ובין היתר הרים אדם את ידו והוא הסביר שהוא תורם לאיזו עמותה שעוסקת בטיפול באיזו מחלה והוא הסביר שמסיבה כלשהי הוא לא רוצה שהפרטים שלו - - -

יעל גרמן: הוא יכול לפנות ולבקש.

ניסן סלומינסקי: תנו לאיל לדבר.

מיכל רוזין: ברור לנו שיש אנשים שמבקשים חיסיון.

<אייל גלובוס: יש חיסיון, יש מתן בסתר ויש הרבה שיקולים ואני מניח שתכף נגיע לזה.

תמר זנדברג: מתן בסדר של קוקה קולה ל"אם תרצו".

<אייל גלובוס: תאגידים לא פטורים.

<גלי גרוס: הבהרנו את זה באופן חד משמעי שהם לא יכולים לבקש חיסיון.

יעל גרמן: יש אולי חיסיון אבל זה לא נמצא באתר.

יעל גרמן: אז הם כן חסויים.

יעל גרמן: אז לפחות תפטרו את התאגידים.

יעל גרמן: אתם יכולים לעשות את זה?

<לימור תוסייה כהן: אני יכולה שלדיון הבא נזמין לדיון את אלה שעוסקים בהגנה על הפרטיות כדי שיוכלו להסביר את מערך השיקולים מה כן באינטרנט ומה לא.

<אייל גלובוס: יש לנו רצון לחשוף גם דברים נוספים.

<אייל גלובוס: למשל, דיברת על הנושא.

<אייל גלובוס: כבר היום באתר שמנוהל על-ידי בשיתוף עם המגזר השלישי, כבר היום זה עלה לפני זמן קצר.

<אייל גלובוס: יש מידע לגבי כספים שתרמו גורמי המדינה.

<אייל גלובוס: עם כל הכבוד, המדינה צריכה להיות שקופה, זה ברור.

יעל גרמן: אולי גם היא נותנת מתן בסתר?

ניסן סלומינסקי: המדינה חשופה מהאגורה הראשונה.

<אייל גלובוס: הרחבנו את השקיפות לזה.

<אייל גלובוס: אנחנו בהחלט תומכים בשקיפות.

<אייל גלובוס: מול השקיפות יש גם אינטרסים אחרים.

ניסן סלומינסקי: נגיע ל-7א בסוף.

מיכל רוזין: אבל איפה האיזון?

מיכל רוזין: יש עמותות שתרומות במאות מיליונים לא חשופות.

מיכל רוזין: איפה האיזונים?

מיכל רוזין: ניהלתי את מרכזי הסיוע לנפגעי ונפגעות תקיפה מינית.

מיכל רוזין: יש הרבה תורמים שקשה להם.

מיכל רוזין: אם אני אתרום לעמותה כזאת מייד ישאלו אותי למה?

מיכל רוזין: מה יש אצלך במשפחה?

מיכל רוזין: יכול להיות שאותו אדון שעליו סיפרת לא רוצה שיעשו לו הקשרים אם הוא תורם ללהט"ב או לוועד למלחמה באיידס.

מיכל רוזין: אני מבינה את זה.

מיכל רוזין: לכן, יש שיקול דעת ויש אפשרות.

מיכל רוזין: הדיפולט הוא שהכול צריך להיות שקוף ויש את הסייג שהוא לבקש שלא יתפרסם.

מיכל רוזין: פה אתם הופכים את הקערה.

מיכל רוזין: אתם אומרים שעל הכול יש חיסיון ואם רוצים לבקש לפרסם אז צריך לעבור איזה הליך.

מיכל רוזין: אנחנו מבינים שרק בעלי ממון, בעלי כוח, רק בעלי יכולת יגיעו למידע הזה.

מיכל רוזין: המידע הזה לא משותף לחברה.

מיכל רוזין: בטח ובטח אני לא מבינה את העלייה מ-20,000 ל-150,000.

ניסן סלומינסקי: זה לא עכשיו, זה עוד מעט.

מיכל רוזין: זה חלק מהתקנות, מה זאת אומרת?

מיכל רוזין: אמרת לא להתייחס לחוק אז התייחסתי לתקנות.

מיכל רוזין: אני מתייחסת לתקנות אז אתה אומר לא עכשיו.

ניסן סלומינסקי: ביקשתי שיתנו סקירה כללית.

ניסן סלומינסקי: אם סיימתם, נתחיל לעבור דבר דבר.

ניסן סלומינסקי: רק ביקשתי שאת 7א נעשה בסוף כי שם יהיה הדיון העיקרי.

מיכל רוזין: תן להם לפחות בסקירה של הדברים לדבר על 7א.

ניסן סלומינסקי: הם כבר דיברו.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שנעבור על הדברים שהם בהסכמה.

קארין אלהרר: ניסן, לי יש בעיה.

קארין אלהרר: אני צריכה לפי סדר.

קארין אלהרר: אפשר?

ניסן סלומינסקי: אני ביקשתי שזה לא יהיה לפי הסדר.

ניסן סלומינסקי: קודם כל נגמור את הדברים שאני מניח שרובם יהיו בהבנה ואחר-כך נגיע לדברים שהם בחילוקי דעות.

ניסן סלומינסקי: בדרך-כלל עושים ככה.

קארין אלהרר: אל תדאג, בסוף אתה תגיע איתנו להבנה.

ניסן סלומינסקי: את אפילו לא יודעת עדיין את עמדתי.

קארין אלהרר: יש לי יסוד סביר להניח שאני יודעת.

קארין אלהרר: לא בטוח.

<נעמה מנחמי: אני אקרא את הנוסח המשולב.

<נעמה מנחמי: זה סעיף הסכמה בעצם.

<נעמה מנחמי: תקנה 1 לתקנות המוצעות - החלפת הפתיח לתקנות העיקריות

<נעמה מנחמי: תקנה 2

<נעמה מנחמי: "אגודה קיימת" – כמשמעותה בסעיף 60 לחוק;

<נעמה מנחמי: "החזקה" ו - "שליטה" – כהגדרתם בחוק החברות;

<נעמה מנחמי: "רשם" – רשם העמותות;

<נעמה מנחמי: "מספר זיהוי" – לגבי יחיד בעל תעודת זהות ישראלית – מספר תעודת הזהות; לגבי יחיד שאינו בעל תעודת זהות ישראלית – מספר דרכונו תוך ציון המדינה שבה הוצא ולגבי תאגיד – מספר התאגיד.

<נעמה מנחמי: "תרומה"- במישרין או בעקיפין, בכסף או בשווה כסף ובלבד שהיא מהווה טובין הניתנים להערכה או לכימות, ובכלל זה תרומה שייעד תורם לעמותה אך הועברה אליה באמצעות גוף אחר.

<נעמה מנחמי: "

<יעל כהן–פארן: שאלה לגבי ההגדרה של נושא משרה.

<יעל כהן–פארן: זה בעצם תיקון לדוח המילולי, שיהיה ברור על מי צריך לדווח, נכון?

<גלי גרוס: כן.

<יעל כהן–פארן: זה מאוד לא ברור.

<יעל כהן–פארן: זה בעצם כל ממלא תפקיד בעמותה.

<יעל כהן–פארן: לחברה להגנת הטבע יש 500 עובדים.

<יעל כהן–פארן: כל מזכירה בחברה צריך לכתוב אותה?

<גלי גרוס: לא, זה מנהל שכפוף במישרין.

קארין אלהרר: ההגדרות האלה לקוחות מאיזה מקום?

<לימור תוסייה כהן: מחוק החברות.

<גלי גרוס: היום יש את התוספת השלישית לחוק העמותות שמפרטת את הפרטים שצריכים להיכלל בדוח המילולי, כולל הגדרת נושא משרה, שהיא הרבה יותר רחבה מההגדרה הזאת כיוון שהיא מדברת על כל מי שכפוף למנהל הכללי, שזה בהחלט יכול לכלול את המזכירות למיניהן.

<גלי גרוס: בעקבות תיקון מ-2009, ברגע שהתקנות האלה נכנסות לתוקף, התוספת השלישית שקובעת את הפרטים שצריך לדווח בדוח המילולי מתבטלת.

<גלי גרוס: למעשה, התקנות האלה והטופס שנקבע כאן בתקנות, כולל ההגדרות, יחליפו את התוספת השלישית לחוק העמותות.

<יעל כהן–פארן: אני רק שואלת מה המשמעות של "וכן כל ממלא תפקיד"?

<גלי גרוס: לפעמים קוראים לו מנהל - - -

מיקי רוזנטל: תחת ההגדרה האמורפית הזאת אפשר להכניס גם כל דבר אחר.

מיקי רוזנטל: לכן השאלה במקומה.

<גלי גרוס: זאת ההגדרה המקובלת והיא נלקחה מחוק החברות.

<יעל כהן–פארן: אם הכוונה להקל אז בעיניי - - -

<גלי גרוס: אפשר לדון על ההגדרה.

<גלי גרוס: בעיקרון זאת הגדרה שנלקחה מחוק החברות.

<גלי גרוס: אם הוא מתפקד כמנהל כללי או שהוא מנהל שכפוף במישרין למי שמנהל באופן כללי את העמותה, הוא נכלל כנושא משרה.

יעל גרמן: זה צריך להיות "כל ממלא תפקיד מנהל או כפוף לו ישירות".

יעל גרמן: צריך לדייק פה.

<גלי גרוס: אתם רוצים להגיד: וכן כל מנהל בעמותה שממלא תפקיד?

מיכל רוזין: אז לא יקראו מנהל, יקראו לו רכז ואז לא יצטרכו לשמור.

מיכל רוזין: זה ניסוח בסדר גמור.

ניסן סלומינסקי: נשאיר את זה.

<שלמה ברילנט: ניקח לדוגמה רשת של חינוך שיש לה חמישה ספר.

<שלמה ברילנט: לכל בית ספר יש מנהל שכפוף למנהל הכללי.

<שלמה ברילנט: האם מישהו התכוון שעכשיו בדוח המילולי, כל חמשת מנהלי בתי הספר צריכים להופיע פה?

מיכל רוזין: כן, למה לא?

<שלמה ברילנט: זה קצת נראה לא הגיוני.

מיכל רוזין: מה לא הגיוני בזה?

<שלמה ברילנט: זה יכול להגיע לחמישים איש.

מיכל רוזין: מה הבעיה?

מיכל רוזין: אני בעד שקיפות.

<אביטל שרייבר: הרעיון הוא, שנושאי המשרה הבכירים בעמותה יהיו שקופים.

<אביטל שרייבר: מי שמעיין בפרטי העמותה יוכל לדעת מי בעלי התפקידים המרכזיים בה.

<אביטל שרייבר: מבחינתנו חתכנו לפי ההגדרה של חוק החברות, שאומרת שהמנכ"ל וכל מנהל שכפוף לו ישירות הוא נושא משרה.

ניסן סלומינסקי: חבל על הוויכוח.

אורי מקלב: האם אנחנו משנים בנושא משרה את מה שהיה מקובל עד עכשיו?

מיכל רוזין: לא.

אורי מקלב: נשאיר את זה בהגדרה כמו שהיה עד עכשיו.

<גלי גרוס: ההגדרה אמרה: " כל מי שכפוף למנהל הכללי".

<גלי גרוס: במובן הזה זה יוצר הרחבה שהיא לא הגיונית כי המזכירה וגורמים אחרים שכפופים במישרין למנהל הכללי, זאת לא הכוונה פה.

אורי מקלב: נשאיר את זה כמו בהגדרה שהיתה עד עכשיו.

<נעמה מנחמי: צריך לזכור שהרבה מהאופן שבו מתנהלת העמותה, גם עמותות גדולות, יש להם מבנה ניהולי די שטוח.

<נעמה מנחמי: לכן אנחנו לא רצינו להשאיר כל מי שכפוף למנהל כי לפעמים זה הרבה מאוד אנשים שהם לא מנהלים.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לדעת מה כוונת המחוקק.

אורי מקלב: אנחנו רוצים שמי שמנהל את העמותה, שם צריכה להיות שקיפות מלאה.

אורי מקלב: יכולה להיות עמותת חינוך שיש לה גני ילדים ומעונות וגם מנהלת הצהרון היא מנהלת.

אורי מקלב: היא מנהלת צהרון, זה הכול.

אורי מקלב: בנושא הזה של השקיפות אנחנו מעוניינים בהנהלת העמותה.

אורי מקלב: אנחנו לא צריכים את העובד בשטח.

אורי מקלב: צריך להיצמד לתפיסה הזאת.

מיכל רוזין: חבר הכנסת מקלב, לא הבנתי, מנהלת הצהרון צריכה להיות שקופה או לא?

אורי מקלב: לפי דעתי לא.

מיכל רוזין: למה?

מיכל רוזין: אם אני תורמת לעמותה - - -

אורי מקלב: את מעוניינת בעמותה, אין לך מה לרדוף את העובדים של העמותה.

מיכל רוזין: למה לרדוף?

מיכל רוזין: למה זאת רדיפה?

מיכל רוזין: היא לא אחת הסייעות.

<גלי גרוס: מבחינת מנהלת הצהרון, זה מאוד תלוי במבנה של העמותה.

<גלי גרוס: אם מנהלת הצהרון היא אחת מהרבה מאוד ויש מעליה מוטת שליטה גדולה ורק בסוף בסוף מגיעים למנהל הכללי – אז לא.

יעל גרמן: אבל אם יש 5 בתי ספר, אז כן.

<גלי גרוס: יכול להיות.

<גלי גרוס: אם כולם כפופים למנהל הכללי, אז כן.

מיקי רוזנטל: בחברה להגנת הטבע יש לא מעט מנהלים.

מיקי רוזנטל: יש אחד שהוא מנהל את הצלת צבי הים.

מיקי רוזנטל: עובדים שם ארבעה מתנדבים והוא מנהל.

מיקי רוזנטל: הוא לא צריך להיות בפנים.

מיקי רוזנטל: זה מוגזם.

אורי מקלב: הם שכירים לכל דבר ולא צריך לדעת את השם שם.

מיכל רוזין: אבל מנהל אזור השרון כן צריך להיות.

מיקי רוזנטל: כן, אבל הוא חלק מההנהלה.

קארין אלהרר: הכוונה היא לאנשים מההנהלה.

<לימור תוסייה כהן: אדוני, אנחנו בשלב של ההגדרות.

<לימור תוסייה כהן: בואו נראה איפה יש לזה נפקות שלדע

<לימור תוסייה כהן: ת

<לימור תוסייה כהן: כם היא בעייתית ואז נדבר על זה.

תמר זנדברג: את צודקת.

<נעמה מנחמי: תקנה 3 לתקנות המוצעות- תיקון תקנה 7: הגשת דוח כספי ודוח מילולי נוסח משולב:

<נעמה מנחמי: (1) דיווח בדבר המלצת ועדת הביקורת או הגוף המבקר לעניין הדוח הכספי והדוח המילולי, לפי טופס 8 שבתוספת;

<נעמה מנחמי: (ג) עמותה תגיש דיווח לפי סעיף 36(ב) לחוק ערוך לפי נספח 1 לדוח המילולי והכספי שבטופס 7א שבתוספת, אם מועסקים בעמותה עובדים בשכר; במקום המיועד לכך בנספח, יפורטו כלל התשלומים ששילמה העמותה או שהתחייבה לשלם לכל אחד מחמשת מקבלי השכר הגבוה בעמותה, בציון שמם של בעלי התפקיד ותפקידם בעמותה לרבות תשלומים שניתן לאחר בעבורם או בשל העסקתם; לעניין פסקה זו, "תשלומים" – שכר שנתי ברוטו וכן תשלומים אחרים או התחייבויות לתשלום, ובכלל זה, הפרשות סוציאליות, הלוואות, סכומי כסף או שווי כסף, תנאי פרישה וכל הטבה אחרת.

<נעמה מנחמי: (ה) עמותה שמחזורה אינו עולה על 500,000 שקלים חדשים פטורה –

<נעמה מנחמי: (2) מחובת הגשת הדו"ח הכספי לפי סעיף 36 לחוק.

<נעמה מנחמי: "

ניסן סלומינסקי: הסבר.

<גלי גרוס: יש פה כמה דברים בתוך התקנה.

<גלי גרוס: דבר ראשון, היא בעצם מאחדת בתוך הדוח המילולי את כל הדיווחים שהעמותה צריכה להגיש באותה שנה.

<גלי גרוס: היום היא צריכה להגיש טופס אחד על חמשת מקבלי שכר, את הדוח המילולי, דוח כספי שהוא עדיין יידרש בנסיבות מסוימות, המלצות של ועדת ביקורת.

<גלי גרוס: יש מכלול של טפסים שצריך להגיש.

<גלי גרוס: ניסינו כמה שיותר בתוך הדוח המילולי להכניס אליו כנספחים את גם הטופס של חמשת מקבלי השכר, דיווח על תרומות.

<גלי גרוס: כל הדיווחים כנספחים לדוח הזה כדי שיהיה טופס אחד מקוון, נוח, פשוט וידידותי.

מיכל רוזין: נוח, פשוט וידידותי זה לא הגדרת הטפסים האלה.

מיכל רוזין: בואו נשים את זה על השולחן.

<גלי גרוס: השתדלנו.

<גלי גרוס: ככל שניתן, אנחנו נשמח לקבל הערות בעניין הזה.

<גלי גרוס: חלק מהעניין הוא באמת יהיה שהטופס יהיה במתכונת מקוונת, שייפתחו שדות לפי העניין.

מיכל רוזין: צריך יהיה להעסיק אנשים בשכר כדי למלא את הטפסים האלה.

<יעל כהן–פארן: אנשים יפתחו חברות ייעוץ.

<אייל גלובוס: אנחנו רוצים שקיפות.

מיכל רוזין: שקיפות, אבל תקלו, תפשטו את התהליך.

מיכל רוזין: לוחצים על כפתור וזה עובר.

<גלי גרוס: נכון, לזה אנחנו חותרים עכשיו.

<גלי גרוס: זה שינוי דרמטי של המצב הקיים.

<גלי גרוס: זה אמור להיות אחרת לגמרי מהטפסים המקוונים שיש היום.

<גלי גרוס: הפלטפורמה המתוכננת שהיא עדיין בפיתוח, אמורה להיות כזאת של מסכים.

<גלי גרוס: יש לנו מערכת מקוונת בחברות וזאת אמורה להיות אפילו יותר משוכללת ממנה.

<גלי גרוס: בסופו של דבר זאת תהיה מערכת אחודה של מילוי הפרטים במסכים, הפרטים משנים קודמות יישקלו.

<גלי גרוס: זה אמור להיפתח בהתאם למחזור רק השדות הרלוונטיים.

<גלי גרוס: אנחנו מנסים שזה יהיה כמה שיותר נוח עם הסברים בצדדים.

<גלי גרוס: לגבי תקנת משנה ה', ניסינו כמה שיותר להקל על עמותות קטנות.

<גלי גרוס: מבחינתנו, עמותות קטנות, קו החתך הוא עמותה שהמחזור שלה אינו עולה על מחזור של 500,000 שקלים.

<גלי גרוס: לפי בדיקות אמפיריות שעשינו ב-2013, מהעמותות הפעילות, מדובר ב-50% מהעמותות.

<גלי גרוס: יש פה נתח משמעותי של העמותות.

<גלי גרוס: אנחנו רוצים לתת להן הקלות.

<גלי גרוס: יש כאן שתי הקלות.

<גלי גרוס: הראשונה לא מאוד משמעותית, אבל יש איזה טבלת יעדים שנתיים שאנחנו רוצים שהעמותה תמלא כל שנה ואז שנה אחרי זה אפשר יהיה לראות מה מהתכניות שלה לשנים הבאות התממשו ואלו לא.

<גלי גרוס: זאת דרישה שנראית לנו קצת מוגזמת מעמותה שנה.

<גלי גרוס: הדבר השני זה הדוח הכספי.

<גלי גרוס: היום יש שלוש רמות של דוח כספי.

<גלי גרוס: יש דוח כספי אחד שהוא לא חייב להיות מבוקר וזה עמותות לפי חוק עד מיליון שקל ודוח כספי מבוקר מעל מיליון שקל.

<גלי גרוס: בעצם כאן אנחנו מציעים לייצר עוד מדרגה, שהיא עמותות עד 500,000 שלא יהיו מחויבות להגיש דוח כספי בכלל.

<גלי גרוס: גם היום הוא לא דוח כספי מבוקר אבל הן מגישות לנו אותו בכתב יד עם כל מיני סעיפים שהן חושבות שצריך למלא.

<גלי גרוס: כחלופה לזה יהיו דיווחים מקוונים מובנים בתוך הדוח המילולי, שהם הנתונים הכספיים המרכזיים של החברה.

<גלי גרוס: הם יעלו בצורה מכוונת וגם יעלו לאתר ה-"גיידסטאר" ואפשר יהיה לבצע עליהן חיפושים גם לגבי העמותה עצמה וגם חיפושים רוחביים לגבי כלל העמותות.

<גלי גרוס: אז מבחינתנו, ברגע שהיא דיווחה את זה, היא לא תצטרך להגיש דוח כספי.

<גלי גרוס: בעצם יש כאן הקלה לעמותות הקטנות.

<יעל כהן–פארן: רק מילולי.

<גלי גרוס: רק מילולי.

<גלי גרוס: המילולי כבר יכלול בתוכו את הנתונים הכספיים הנבחרים.

מיכל רוזין: אבל כן יכלול את חמשת בעלי התפקידים והוא כן יכלול את התרומות.

<גלי גרוס: כן.

<גלי גרוס: בזה אין הקלות.

<גלי גרוס: אין הבדל בהקשר כזה בין עמותות קטנות לעמותות גדולות.

ניסן סלומינסקי: תקפצי רגע ל-7א.

קארין אלהרר: לא, לא.

ניסן סלומינסקי: מה לעשות, לכל אחד יש את השיטות שלו.

קארין אלהרר: לוועדה יש פה רוב, מה זאת אומרת?

ניסן סלומינסקי: אני פשוט רוצה שאנחנו נגמור.

ניסן סלומינסקי: יהיה דיון וזה בסדר גמור.

מיכל רוזין: זאת שיטת ההתשה, קארין.

מיכל רוזין: כולנו נלך ואז הוא יישב פה לבד ויקדם את מה שהוא רוצה.

מיכל רוזין: זאת השיטה.

ניסן סלומינסקי: לא.

ניסן סלומינסקי: ישבתי לבד בהתחלה.

מיכל רוזין: זאת השיטה.

ניסן סלומינסקי: לא, ממש לא.

ניסן סלומינסקי: להיפך, רק מצטרפים וזה בסדר גמור.

ניסן סלומינסקי: ישבתי בהתחלה לבד לא עכשיו.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה שנעבור קודם על הדברים הפשוטים ואז נתקדם.

מיכל רוזין: כי הוא רוצה שנלך והוא יישב פה לבד והוא יעביר את מה שהוא רוצה.

ניסן סלומינסקי: תעברי ל-15.

מיכל רוזין: הפחד מנהל אותך, ניסן.

ניסן סלומינסקי: פחד ממה?

מיכל רוזין: מלדבר על הדברים.

ניסן סלומינסקי: מה את יודעת על עמדתי?

מיכל רוזין: מה זה משנה?

מיכל רוזין: אתה מפחד לפתוח דיון.

מיכל רוזין: בואו נעשה דיון.

<נעמה מנחמי: יש פה תיקוני טעויות קולמוס שנעשו בתיקונים הקודמים.

<נעמה מנחמי: תקנה 5 לתקנות המוצעות – תיקון תקנה 15 לתקנות העיקריות:

<נעמה מנחמי: (1) לפי סעיף 33 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א-1971 (להלן – פקודת הראיות);

<נעמה מנחמי: (3) בידי עורך דין בעל רישיון לעריכת דין בישראל;

<נעמה מנחמי: (ב) עמותה תצרף לדוח הראשון שלה לגבי תאגיד שהואגד מחוץ לישראל, שנדרש ציון מספר זהותו, העתק מתאים למקור של תעודת ההתאגדות או הרישום של התאגיד במדינה שבה הואגד, בצירוף אישור על קיומו של התאגיד באותו מועד, מאומת לפי תקנת משנה (א), בצירוף תרגום לעברית או לאנגלית, מאושר בידי נוטריון ומאומת כאמור.

<נעמה מנחמי: ואולם, היה התאגיד הזר רשום בישראל אצל רשם החברות כחברת חוץ לפי חוק החברות או אצל רשם השותפויות כשותפות חוץ לפי פקודת השותפויות [נוסח חדש], תשל"ה - 1975, יצוין מספר התאגיד שלו בישראל ולא יידרש צירוף של המסמכים האמורים בתקנת משנה זו.

<נעמה מנחמי: (ד) עורך דין או נוטריון שאישר מסמך לפי תקנה זו, יציין על גבי הטופס או המסמך את שמו, מענו, מספרי טלפון ופקסימילה שלו ומספר רישיונו.

<נעמה מנחמי: "

ניסן סלומינסקי: הסבר.

<גלי גרוס: קודם כל, יש פה איזה תיקון טכני.

<גלי גרוס: השתרשה טעות בניסוח הקודם של התקנות.

<גלי גרוס: היתה התייחסות לחברה ולדוח שנתי במקום לעמותה ולדוח מילולי.

<גלי גרוס: בעצם, יש פה צילום מראה של הוראת תקנה 16 לתקנות החברות שמתייחסת לדיווח ראשון לגבי מישהו שהוא אזרח, תושב או תאגיד ישראלי ואז אי-אפשר לעשות אימות של הפרטים שלו.

<גלי גרוס: אז נדרש צירוף מסמכים כדי לאמת את הזהות שלו.

<גלי גרוס: אם זה תושב זר אז נדרש דרכון מאומת על-ידי עורך-דין ישראל.

<גלי גרוס: אם זה חברה זרה אז זאת תעודת התאגדות שלה מחו"ל.

<גלי גרוס: זה כבר היה קודם בתקנות.

<גלי גרוס: הוספנו פה הקלה הגיונית, שאם התאגיד הזר הזה רשום כבר אצל רשם החברות או רשם השותפויות כחברת חוץ, אז ממילא המסמכים האלה הם מסמכים שכבר נמצאים בתיק החברה ובתיק השותפות אצל רשם השותפויות.

<גלי גרוס: הוא כבר הציג אותם לרשם כדי להירשם כתאגיד זר.

<גלי גרוס: יש לו כבר מספר ישראלי שהונפק לו על-ידי רשות התאגידים, רשם החברות, רשם השותפויות לפי העניין.

<גלי גרוס: לכן לא צריך מהתחלה לצרף אותם.

<גלי גרוס: זה משהו מאוד טכני במהותו.

<נעמה מנחמי: "תקנה 6 לתקנות המוצעות – תיקון תקנה 16 לתקנות העיקריות:

<נעמה מנחמי: הסעיף מופיע בהמשך.

<גלי גרוס: זה סעיף שוועדת חוקה חוקקה השנה.

<גלי גרוס: זה סעיף וולונטרי, הוא לא מחייב את העמותה אבל הוא מאפשר לעמותה להגיש דיווחים מקוונים בהזדהות חכמה וללא צורך בחתימה.

<גלי גרוס: זה באמת משהו שוועדת חוקה אישרה לנו השנה.

<גלי גרוס: הכוונה היא, לא לשגע את הציבור ולהחליף את הטפסים המקוונים הקיים ולעדכן אותם ולחכות עם כל ההחלה של כל ההסדר החדש של הדיווחים, לשלב שבו יהיה לנו כבר דיווח מתוחכם, עם מסכים, ללא צורך בהכרח בחתימות ובהעלאת מסמכים סרוקים.

<גלי גרוס: אנחנו מנסים כמה שיותר להבנות את זה.

מיכל רוזין: אולי תגידי מילה לגבי האימות החכם?

<גלי גרוס: זה בתהליכי פיתוח.

<גלי גרוס: סעיף 38ב מאפשר לרשם לקבוע כללים לדיווח המקוון החכם הזה כשבמסגרתם הוא מוסמך גם לקבוע כללים לגבי אופן ההזדהות ולייתר את דרישות חתימה דיגיטאלית או חתימה פיזית על גבי הטפסים או לגבי הגשת מסמכי המקור.

<גלי גרוס: התוכן של הכללים האלה ייקבע ברגע שנשלים את הפיתוח של המערכת המחשובית.

<גלי גרוס: כרגע אנחנו מנסים לבנות אותה כמה שיותר ידידותי.

<גלי גרוס: אני מניחה שבשלב מסוים גם נעשה איזה הליך של בדיקת משתמשים, כדי שהתהליך הזה יהיה גם בפועל ידידותי למשתמש.

<גלי גרוס: אז הכללים שמאפשרים לרשם לקבוע את התוכן של הכללים וגם לתקן אותם בצורה יותר גמישה במידת הצורך כדי להתאים לדרישות של השוק, אז בעצם יהיה לנו הסדר כולל.

<גלי גרוס: זה הרעיון.

אורי מקלב: בכל עמותה אתם לא מגבילים - - -

<גלי גרוס: לא.

<גלי גרוס: אם אתה זוכר אדוני, הייתה פה איתנו.

<גלי גרוס: במסגרת התיקון של סעיף 38, החובה להגיש את הדיווח המכוון בהזדהות חכמה זה לא חובה, זה וולונטרי.

<גלי גרוס: עמותה רשאית, כמו שהיא עשתה עד היום ביחס לשאר הטפסים, למלא את הדיווח המקוון באתר שלנו בצורה דומה למה שהיה עד היום.

<גלי גרוס: גם את זה ננסה לפשט כמה שניתן ברגע שיהיו לנו המערכות החדשות.

<גלי גרוס: הדיווח של ההזדהות החכמה הזאת וההגשה של האינטרנט במסגרת המקוונת הנוחה, היא וולונטרית.

<גלי גרוס: לכן אין לי מה לקבוע רף.

<גלי גרוס: כל עמותה שתהיה מעוניינת לעשות שימוש בזה תוכל לעשות זאת.

<גלי גרוס: לטעמנו זה צפוי להיות כלי מאוד נוח וידידותי.

אורי מקלב: זה נוח אבל תמיד יש מזדנבים מאחור - - -

<אייל גלובוס: האתגר שלנו הוא לעשות את זה נוח מספיק כדי שיהיה פיתוח להשתמש.

<גלי גרוס: אני אעשה רגע הפרדה.

<גלי גרוס: יש כן חובה שהיא קבועה כבר היום בתקנות, למלא את הטפסים באתר שלנו.

<גלי גרוס: היום ממלאים אותם, מדפיסים אותם, חותמים עליהם ידנית ושולחים לנו עותק מקורי.

<גלי גרוס: בעולם החדש, באופן וולונטרי, מי שירצה להשתמש בפלטפורמה של ההזדהות החכמה, יוכל להגיש את זה דרך האתר בלי להדפיס, לחתום, לשלוח אלינו ולחכות שנצמיד את שני הדברים יחד ונגיש אותם יחד.

<אייל גלובוס: - - של שתי חתימות.

<נעמה מנחמי: "תקנות 7 ו-8 לתקנות המוצעות – הוספת תקנה 16א והחלפת תקנה 17 לתקנות העיקריות: 16א.

<נעמה מנחמי: פרטים בטופס 7א שבתוספת שלא יועמדו לעיון הציבור על אף האמור בסעיף 39 לחוק, הפרטים הבאים בטופס 7א שבתוספת ובנספחים לדוח המילולי והכספי שבטופס 7א בתוספת, לא יועמדו לעיון הציבור: 1.

<נעמה מנחמי: מספרי זיהוי של יחידים; 2.

<נעמה מנחמי: שם פרטי ושם משפחה של יחיד בפרטים 5 , 7 ו- 11(ג) ו- (ה) בחלק ב'; 3.

<נעמה מנחמי: שמו ופרטיו של תורם שהעמותה מבקשת אישור מיוחד לחיסיון שמו בנספח 3 לדוח המילולי והכספי; 4.

<נעמה מנחמי: נספח 4 לדוח המילולי והכספי.

<נעמה מנחמי: "

מיקי רוזנטל: כמו שאמרתי לך, אדוני, זה מופיע גם בתקנות ולא רק בחוק.

ניסן סלומינסקי: היא תסביר ואז תעיר.

<גלי גרוס: בעצם יש פה שני סטים של הוראות שמתייחסות לגילוי הפרטים שמדווחים במסגרת התקנות האלה.

<גלי גרוס: מדרגה אחת היא, פרטים שיובאו רק לידיעת הרשם בתפקידו כרגולטור ולא יצאו החוצה לציבור בכלל, לא בתיק של העמותה ולא באינטרנט.

<גלי גרוס: מדרגה שנייה, שהיא בעצם מדרגה שהחוק הכתיב לנו, שהפרטים שיובאו לידי ביטוי בדוח המילולי ובתיק העמותה אבל לא יועמדו לעיון הציבור באינטרנט ללא תשלום, שזה בעיקר שמות התורמים ושמות מקבלי השכר, כשאת התרומות עצמן ואת השכר ואת התפקידים של מי שמקבל את השכר כן אפשר יהיה לראות.

<גלי גרוס: מה נעשה כאן?

<גלי גרוס: אנחנו בעצם עבדנו פה בצמידות עם הגורמים האחראים במשרד המשפטים בנושא של הגנת הפרטיות וניסינו באמת לעשות את האיזונים בעקבות גם כמה וכמה סבבים של הערות הציבור כשהתקנות הללו עברו.

<גלי גרוס: הסבב הראשון היה ב-2012.

<גלי גרוס: הסבב השני היה אגב נוהל חיסיון תרומות בכל מיני היבטים.

<גלי גרוס: הסבב האחרון היה ממש עכשיו.

<גלי גרוס: יצאנו בסקר, גם פומבי וגם לגורמים שעובדים איתנו וקיבלנו הערות.

<גלי גרוס: חלק מההערות הן מאוד משמעותיות, שאגב זה שאנחנו דורשים כל מיני דיווחים נוספים שנראו לנו מאוד חשובים, כמו שכר של בני משפחה ופרטים נוספים, יש פה בעצם פגיעה באותם גורמים, כמו מקבלי מלגות שהם קרובי משפחה של נושאי משרה.

<גלי גרוס: צריכים לעשות פה את האיזון בהיבטים של הגנת הפרטיות.

<גלי גרוס: לטעמנו חשוב לציבור לדעת שיש קרוב משפחה של נושא משרה שמקבל שכר וגם כמה הוא מקבל.

<גלי גרוס: השאלה היא, עד כמה זה קריטי מבחינת השקיפות?

<גלי גרוס: אפשר להתווכח אבל זאת נקודת היסוד, איך קוראים לאותו אדם.

<גלי גרוס: לכן יש פה איזו הבחנה.

<גלי גרוס: מספרי זיהוי של יחידים, באופן גורף יש עמדה של המחלקה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה במשרד המשפטים שעוסקת בפרטיות, שלא צריכים להיות מפורסמים בכלל ולכן זה משהו שיימחק בצורה אוטומטית.

יעל גרמן: זאת לא בעיה.

יעל גרמן: השם חשוב, לא תעודת הזהות.

<גלי גרוס: מאחורי הקלעים אנחנו כן נדע לזהות את אותו אדם, כי המידע הזה כן יימצא במערכות שלנו.

<גלי גרוס: נדע לזהות שזה משה כהן הזה ולא משה כהן אחר, אבל מבחינת הציבור זה באמת מידע שלא יהיה גלוי.

<יעל כהן–פארן: סליחה, איפה נדרש למלא שכר של קרוב משפחה?

<גלי גרוס: בתוך הטופס של הדוח המילולי.

ניסן סלומינסקי: זה בא בדרגות ולא בסכום.

<גלי גרוס: באמת אולי גם לדון בדברים האלה.

<גלי גרוס: כאן אנחנו מדברים על מה לא יועמד לעיון הציבור.

<גלי גרוס: שם עשינו את האיזון, שהציבור יוכל לדעת שקרוב משפחה של נושא משרה מקבל אבל לא את השם של קרוב המשפחה.

<גלי גרוס: אפשר יהיה באמת לחזור לזה כשנדבר על הסעיפים ואז נראה את האיזונים ומה כן ומה לא חשוף לציבור.

אורי מקלב: מה ההחלטה?

אורי מקלב: שכן יהיו שמות או שרק יהיה פרסום שיש נושאי משרה שיש להם קרבה?

<גלי גרוס: זה המצב כרגע, זה מה שאנחנו מציעים פה.

<אייל גלובוס: בלי פרסום הפרטים של אותו קרוב.

אורי מקלב: ומה הדרגות?

<גלי גרוס: בזה נדון כשנדון בגוף הטופס.

<גלי גרוס: בעיקרון, אין דרגות.

אורי מקלב: מה רמות השכר?

<גלי גרוס: בהקשר של קרובי משפחה של נושא משרה יש לנו דרגות, דהיינו, עד שכר מינימום, מעל שכר מינימום ועד 10,000.

<גלי גרוס: אתה לא ממש צריך לגלות את השכר ברמה של השקלים אבל יש לך מדרגות והעמותה צריכה לסמן באיזו מדרגה מדובר.

ניסן סלומינסקי: זה בעמוד 16 אם תרצי לראות.

<גלי גרוס: יש גם בעמוד 12.

<גלי גרוס: יש פה כמה פרטים שהשמות חסויים.

<גלי גרוס: הראשון זה פרט 5, שזה העברת כספים ונכסים שאינם נכסי מקרקעין ללא תמורה.

<גלי גרוס: צריך לציין עבורנו את שם האדם שאליו הועבר הנכס או הכסף.

<גלי גרוס: מדובר על פעילות שהעמותה העבירה נכסים שלא במסגרת הפעילות שלה לקידום המטרות שלה, לא כמשהו שהיא עושה כמשהו שוטף.

<יעל כהן–פארן: למה זה לא גלוי לציבור?

<גלי גרוס: זה גלוי לציבור.

<גלי גרוס: השם של האדם שעבר אליו הכסף גלוי לרשם לצרכים רגולטוריים ולא גלוי לציבור הרחב.

<גלי גרוס: רק השם שלו לא גלוי ולא מה הועבר?

<גלי גרוס: מתי הועבר?

<גלי גרוס: באיזה מסגרת הועבר?

<גלי גרוס: כל זה גלוי לציבור.

<גלי גרוס: שם משפחה ופרטים של אותו אדם לא גלויים.

<גלי גרוס: אנחנו חשבנו שזה כן מספק את האיזון בין השמירה על פרטיותו של אותו אדם, לבין החשיבות הציבורית, שמי שפועל מול העמותה הזאת יידע שהיא עשתה את ההעברה הזאת.

<לימור תוסייה כהן: אני רוצה לחדד.

<לימור תוסייה כהן: שמותיהם של נושאי המשרה כן מפורסמים.

<לימור תוסייה כהן: יגידו: אח של חבר בדירקטוריון ולא יגידו שמו של אותו האח.

<לימור תוסייה כהן: את תדעי שזה אח של חבר דירקטוריון שמקבל כך וכך.

<גלי גרוס: בפרט 5 זה גם יכול להיות מישהו שהוא בכלל לא קרוב משפחה.

<גלי גרוס: אנחנו עוברים רגע על כל המקומות שבהם הסעיף של חיסוי פרטים רלוונטי.

<גלי גרוס: פרט 5 לדוח המילולי הוא פרט של העברת נכסים וכספים שאינם נכסי מקרקעין ללא תמורה ושלא במהלך העסקים הרגיל.

<גלי גרוס: לצורך העניין, זה יכול להיות הרבה דברים שלא קשורים לעמותה.

<גלי גרוס: ככל שיש קשר וזיקה לעמותה, צריך לציין אותו.

<גלי גרוס: הקשר הזה כן יהיה גלוי.

<גלי גרוס: זאת אומרת, אם היה קשר בין העמותה לבין הגורם שהועבר אליו כסף, הדבר הזה יהיה גלוי לציבור.

<גלי גרוס: השם של הגורם המקבל, על פי ההצעה שלנו, יהיה גלוי רק לרגולטור.

<גלי גרוס: הפרט הבא הרלוונטי זה מה שדיברנו, השכר של קרובי משפחה של נושא משרה שמועסקים.

<גלי גרוס: עצם הכהונה והשכר של קרובי משפחה של נושאי משרה בעמותה.

<גלי גרוס: פרט 7 דיברתי.

אורי מקלב: ב-7 אבל אתם כן מבקשים.

<גלי גרוס: השם הזה יהיה גלוי לנו, הוא לא יהיה גלוי לציבור.

<אייל גלובוס: אולי, למשל, הוא מקבל שכר מחמש עמותות.

<יעל כהן–פארן: אתם מצליבים את זה?

<גלי גרוס: כן.

<יעל כהן–פארן: מי ידע על זה חוץ מכם?

<גלי גרוס: אנחנו יכולים לעשות ביקורות.

<אייל גלובוס: אנחנו יכולים לעשות ביקורת עומק ואז הממצאים שלנו יפורסמו.

<גלי גרוס: זה אינדיקציות לנו מבחינה רגולטורית.

<גלי גרוס: השם של אותו אדם פרטי, לדעתנו, לא חייב להיות גלוי לציבור.

<גלי גרוס: שני הפרטים האחרונים זה פרט 11, פרט משנה ג': האם העמותה חילקה מלגות בשנת הדוח לנושא משרה בעמותה, לעובדי העמותה או לקרוביהם.

<נעמה מנחמי: סעיף 11 בעמוד 22 ו-23.

<נעמה מנחמי: אפשר יהיה לדעת שחולקו מלגות ואת הקשר אבל לא את השמות.

<גלי גרוס: כנ"ל ב11ה'.

יעל גרמן: האם בכלל מותר לחלק מלגות לעובדי עמותה?

<גלי גרוס: אם יש קריטריונים ברורים ואובייקטיביים והם מקבלים כחלק מהקריטריונים אז כן.

יעל גרמן: יש קריטריונים ברורים, יש סכום מסוים ויש עוד אחרים שמחכים בתור, אז יש פה איזו העדפה.

<גלי גרוס: כמובן שזה צריך להיות לא בניגוד עניינים, הם לא צריכים להיות מעורבים.

יעל גרמן: מלכתחילה היא בנגוד עניינים.

יעל גרמן: אם אני מחלקת מלגה למישהי שאני מכירה, בוודאי שאני בניגוד עניינים.

יעל גרמן: איך אפשר להרשות דבר כזה בכלל?

<לימור תוסייה כהן: ההחלטה היא החלטה רוחבית.

<לימור תוסייה כהן: כלומר, זה לא רק קרובי המשפחה שמקבלים.

<לימור תוסייה כהן: יש 200 איש מועמדים, מתוכם ארבעה הם קרובי משפחה והם מקבלים כמו כל השאר לפי אותם קריטריונים.

יעל גרמן: אולי בגלל זה שעשרה עשרים קיבלו אז הם לא קיבלו.

<לימור תוסייה כהן: את מתכוונת שעוגת התקציב מצומצמת?

יעל גרמן: תמיד יש עוגת תקציב מצומצמת.

ענת ברקו: יש להם קדימות מעצם ההיכרות.

<אביטל שרייבר: לא בהכרח.

<אביטל שרייבר: השאלה מה הקריטריונים יאמרו?

יעל גרמן: אבל באותם קריטריונים יש - - -

<אייל גלובוס: אם יש רק 200 ופנו 1,000 איש ויש קריטריונים ברורים ובמקרה מתוך ה-200 יש ארבעה שהם קשורים באיזה קשר אז יכול להיות שזה בסדר.

יעל גרמן: זה אף פעם לא יהיה בסדר.

מיקי רוזנטל: זה לא יכול להיות בסדר.

<אייל גלובוס: אז נבדוק לגבי ה-800 אחרים למה הם נדחו.

מיקי רוזנטל: אתה תבדוק את זה?

<אייל גלובוס: אנחנו לא נעשה את זה ב-800.

מיקי רוזנטל: זה ראוי?

מיקי רוזנטל: זה ניגוד עניינים מובנה.

קארין אלהרר: אתם בודקים את זה?

<אייל גלובוס: כן.

<אייל גלובוס: ברור שאנחנו יותר חוששים.

יעל גרמן: בכל חברה שמכבדת את עצמה, כשיש פרסים לא מחלקים לעובדי החברה, אין דבר כזה.

<אביטל שרייבר: יש בערך 20,000 עמותות פעילות.

<אביטל שרייבר: הרבה מאוד מהעמותות האלה הן עמותות שעושות משהו מאוד ספציפי.

<אביטל שרייבר: למשל, תמיכה במחקר בחולים מסוג מסוים.

<אביטל שרייבר: העובדה שיש עובדים בעמותה שקשורים לתחום ולכן הם הגיעו לעמותה הזאת לא שוללת את היכולת שלהם.

<אביטל שרייבר: זה לא מצב שקורה הרבה אבל אנחנו לא יכולים לפסול על הסף את היכולת של קרוב משפחתם, שהוא החולה, להגיש בקשה לתמיכה מאותה עמותה.

<אביטל שרייבר: אנחנו לא יכולים להגיד חד משמעית שבגלל שקרוב משפחתך עובד בעמותה - - -

מיקי רוזנטל: זה צריך להיות היוצא מן הכלל.

<אביטל שרייבר: ברור שזה היוצא מן הכלל.

מיקי רוזנטל: רק במקרים מיוחדים זה מותר אחרת זאת באמת פרצה קוראת לגנב.

<אביטל שרייבר: זה היוצא מן הכלל ולכן חייבים לדווח על זה.

<אייל גלובוס: אנחנו בודקים את זה.

<אייל גלובוס: יש חובת דיווח.

<יעל כהן–פארן: יש 20,000 עמותות אז אתם לא תדעו על הכול.

<אייל גלובוס: אם צריך אנחנו בודקים.

<יעל כהן–פארן: רק אולי כשתגיעו לביקורת עומק תגיעו לדברים האלה.

ניסן סלומינסקי: לפעמים מישהו מקים עמותה בגלל שיש בעיה אצל קרוב ממשפחה.

ניסן סלומינסקי: הוא מקים את העמותה הזאת ולבסוף הוא לא יוכל לעזור.

ניסן סלומינסקי: זה נראה לא סביר שהוא לא יכול לעזור לאותו אדם שבגינו קמה העמותה.

יעל גרמן: צריך לסייג את זה.

מיקי רוזנטל: צריך להחריג עמותות שעוזרות לחולים.

<אביטל שרייבר: לפי החוק אין איסור לחלק מלגות לקרובי משפחה של עובדי עמותה.

<אביטל שרייבר: זה מותר, החוק מאפשר את זה.

<אביטל שרייבר: מה שעשינו פה זאת הגברת שקיפות.

<אביטל שרייבר: אנחנו דורשים פה שאם המצב הזה קורה אז צריך לדווח עליו.

קארין אלהרר: זה נראה לך תקין?

<אייל גלובוס: לפעמים כן ולפעמים לא.

קארין אלהרר: לא, מעבר לעמותות חולים, זה נראה לכם תקין?

<אייל גלובוס: לפעמים כן.

ניסן סלומינסקי: עמותות של אוכל.

<יעל כהן–פארן: יש תהליך של חיסיון תורם.

<יעל כהן–פארן: גם פה, בואו נניח שרוב העמותות אין להן מה להסתיר ואם הן רוצות לבקש חיסיון, אז שיבקשו.

ניסן סלומינסקי: זה גלוי.

<נעמה מנחמי: חשוב לך לדעת שאח של נושא משרה קיבל תרומה או מלגה.

ענת ברקו: השאלה אם לא צריך לבדוק את המכסה.

ניסן סלומינסקי: אם יש גילוי והם יודעים מזה ובודקים את זה וזה שקוף – כתוב "אח של", אז הוא יבדוק.

מיקי רוזנטל: אני אסביר למה יש בעיה בעיקרון.

<יעל כהן–פארן: אף אחד לא עובר על זה וזה לא מהבהב לאף אחד.

ניסן סלומינסקי: הוא אומר שכן.

<יעל כהן–פארן: במקרים חריגים עוברים על זה.

מיקי רוזנטל: אני מבקש להסביר למה זה ראוי.

מיקי רוזנטל: אני אדגים מחיינו.

מיקי רוזנטל: לחבר כנסת אסור להעסיק עוזר פרלמנטרי שהוא קרוב משפחתו.

מיקי רוזנטל: למה אומרים את זה, הרי יש כאלה שראויים?

מיקי רוזנטל: יש כאלה שהם יותר טובים מאלה שאנחנו מעסיקים.

מיקי רוזנטל: אוסרים את זה כי זה פתח לדברים לא כשרים.

מיקי רוזנטל: לכן זה נעשה.

מיקי רוזנטל: כאן יש לנהוג באותו עיקרון.

מיקי רוזנטל: אני יכול להביא עוד עשרות דוגמאות מהחקיקה ומהנוהל במשרדי ממשלה.

מיקי רוזנטל: זה לא ראוי.

מיקי רוזנטל: אם עמותה קמה כדי לעזור לחולים, לא נמנע את זה כמובן.

אורי מקלב: אנשים מקימים עמותות כדי לעזור לבני המשפחה שלהם ומקבלים משכורת.

מיקי רוזנטל: אנחנו לא מדברים על משכורת, אנחנו מדברים על תמיכה, על מלגה, על תמיכה לחולה.

מיקי רוזנטל: זה לא שייך למשכורת.

מיקי רוזנטל: בשירות המדינה ההגבלה הזאת קיימת וכך גם כמעט בכל מקום ציבורי.

מיקי רוזנטל: למה שזה לא יחול על עמותות?

<אייל גלובוס: גם על עובדי מדינה אין הגבלה.

יעל גרמן: גם בחברות פרטיות לא יעלה על הדעת שיוציאו, למשל, איזו הגרלה, מוציאים את כל מי שקרוב, לרבות רואה החשבון שמטפל בהגרלה וכל מי שקשור בחברה לא יכול לזכות בהגרלה.

יעל גרמן: זאת חברה פרטית.

מיקי רוזנטל: זה צריך להיות הכלל.

<אייל גלובוס: כמו שאביטל ציינה, אנחנו הגברנו פה שקיפות.

<אייל גלובוס: שנית, גם לגבי עובדי מדינה, אם ניקח את הדוגמה שאדוני מציע.

<אייל גלובוס: עובד מדינה יכול להיות קרוב משפחה שלי.

<אייל גלובוס: קודם כל, צריכה להיות שקיפות, להגיד מה הקרבה, לראות שאין ניגוד עניינים.

<אייל גלובוס: כמובן שלא אני הבוס לו או הוא הבוס שלי.

יעל גרמן: מה פתאום?

יעל גרמן: על מה אתה מדבר?

מיקי רוזנטל: אתה רוצה שאשלח לך את הוראות הנציבות?

יעל גרמן: בעירייה אסור לקבל קרובי משפחה, זה אסור.

מיקי רוזנטל: זה שזה נעשה בפועל, מבקר המדינה מוציא דוח אחר דוח ולצערנו לא מקיימים את ההוראות.

מיקי רוזנטל: זה בדיוק הפוך ממה שאתה אומר.

יעל גרמן: זה פשוט לא נכון.

ניסן סלומינסקי: אני סומך על זה שאייל יודע מה הוא מדבר.

יעל גרמן: מה זאת אומרת הוא יודע?

יעל גרמן: גם אתה יודע.

יעל גרמן: בתור עובדת ציבור ברשות מקומית אסור היה לי לקבל עובדים שהם קרובי משפחה של עובדים ולא קיבלתי.

יעל גרמן: אסור היה לי, זה כתוב בחוק בפקודת העיריות.

<אייל גלובוס: זה לא התחום שאני מומחה בו.

<אייל גלובוס: יש כללים לגבי ניגוד עניינים גם בשירות המדינה.

<אייל גלובוס: ברגע שהוא מתחרה במכרז, הוא ממלא טופס שבו הוא מציין את ניגודי העניינים.

<אייל גלובוס: העניינים נשקלים ונבחנים לגופם, כולל הסדרים וכדומה.

<אייל גלובוס: לא יעלה על הדעת שבגלל שאני עובד מדינה, אף קרוב משפחה שלי לא יעבוד.

מיקי רוזנטל: אבל הוא לא יכול לעבוד אצלך.

<אייל גלובוס: בוודאי שלא אצלי.

<אייל גלובוס: הוא יכול לעבוד במחלקה אחרת במשרד המשפטים.

מיקי רוזנטל: אבל אתה אומר פה משהו אחר.

מיקי רוזנטל: העמותה היא לא המדינה, זה לא כלל העמותות.

מיקי רוזנטל: אתה לא אוסר עליו לקבל מלגה בכלל העמותות בגלל שיש לו קרוב שעובד בעמותה.

מיקי רוזנטל: אתה עושה הגבלה לא נכונה, אדוני.

יעל גרמן: זה לא ראוי, זה לא אתי וזה פתח לדברים לא כשרים.

<אביטל שרייבר: כמו שאמרנו קודם, מסגרת הדיון עכשיו היא על חשיפת הפרטים האלה.

<אביטל שרייבר: עצם העובדה אם זה מותר או אסור, זה החוק קובע.

<אביטל שרייבר: החוק לא אוסר וזה לא נמצא כרגע לדיון.

<אביטל שרייבר: מעבר לזה, צריך לקחת בחשבון שעמותות הן לא מגזר ציבורי, הן מגזר שבין הציבורי לפרטי.

מיקי רוזנטל: הם נהנים מפטורים ממס הכנסה בגלל תרומה.

מיקי רוזנטל: את יודעת כמה כסף המדינה שמה על זה כל שנה?

מיקי רוזנטל: מיליארדים.

<אביטל שרייבר: המגזר השלישי, מגזר העמותות, החובות שחלות עליו הן חובה של שקיפות ואיסור ניגודי עניינים, אבל לא ברמה המחמירה שחלה על המגזר הציבורי.

<אביטל שרייבר: עמותות זה לאו דווקא העמותות שאתם חושבים עליהן כרגע.

<אביטל שרייבר: יכול להיות מצב שהורים לספורטאים מחוננים מקימים עמותה ופועלים בשקיפות כדי לתת מלגות לספורטאים מחוננים, כי זה מה שמעניין אותם.

<אביטל שרייבר: לא יתכן שבמצב הזה שהם הקימו את העמותה, הם רואים מי התורמים והתורמים רואים למי הם מחלקים את המלגות, שדווקא הילדים שלהם שאותם הם רוצים לקדם כספורטאים מחוננים ייאסר לקבל וילדים של אחרים כן.

<אביטל שרייבר: זה מה שמניע אותם בהקמת העמותה, דהיינו, העניין האישי שיש להם בנושא ידוע.

יעל גרמן: יש בינינו פער אדיר של תפיסה.

יעל גרמן: הורים לילדים מחוננים יקבלו תרומות מהציבור כדי לקדם את הילדים שלהם?

יעל גרמן: זה נראה לך דבר תקין?

<אביטל שרייבר: הכול שקוף.

<אביטל שרייבר: ועדת הורים בבית ספר מקדם את הילדים.

יעל גרמן: אבל לא מהציבור.

מיקי רוזנטל: זה בכלל לא שייך לשקיפות.

מיקי רוזנטל: אם אתה מקים עמותה ואתה מבקש הנחה ממס הכנסה על התרומה הזאת ואז הכסף הופך להיות כסף – אז למה בכלל יש רשם עמותות?

מיקי רוזנטל: הם מקימים את העמותה למען הילדים שלהם, שיעשו עם הכסף מה שהם רוצים.

מיקי רוזנטל: זה מה שאתה אומר פה.

מיקי רוזנטל: יש דברים שלא ראויים, נקודה, וזה לא ראוי.

<אייל גלובוס: גם ועד הורים בבית ספר - - -

יעל גרמן: אבל זה ועד הורים שאוסף את הכסף מההורים.

יעל גרמן: זה של ההורים למען ההורים.

<אייל גלובוס: זאת יכולה להיות עמותה.

<אייל גלובוס: זה גם לא הטבת מס.

<אייל גלובוס: אז זה מהכסף שלנו וזה לטובת הילדים שלהם.

מיקי רוזנטל: אנחנו בוועדת הכספים לא היינו מאשרים הנחת מס לעמותה שפועלת לטובת קרובי המשפחה.

מיקי רוזנטל: לא היינו מאשרים את זה.

<אביטל שרייבר: זה לא רק למען הילדים שלהם.

ניסן סלומינסקי: נניח שבבית ספר רוצים לקדם ספורט.

ניסן סלומינסקי: הם אוספים כסף ועוזרים לילדים, כולל הילד שלהם.

<גלי גרוס: אנחנו יכולים להסכים שיש מקרים שהם לגיטימיים ויש מקרים שהם לא לגיטימיים.

<גלי גרוס: בשביל זה עושים מעקב כדי לראות אם זה היה לגיטימי או לא לגיטימי.

מיקי רוזנטל: אני מציע לכם הצעה כדלקמן ברוח טובה.

מיקי רוזנטל: תחזרו הביתה ותחשבו על איזה עמותות זה כן אמור לחול, למשל, מחלות, קידום ספורט וכדומה.

מיקי רוזנטל: אלה יהיו הכללים וכל היתר זה לא יחול עליהם, נקודה.

מיקי רוזנטל: אני יודע שזה קשה להגדיר.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה לעשות סדר.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא מתבקשים עכשיו לאשר את עצם העניין כי זה קיים בחוק.

ניסן סלומינסקי: מה שמנסים פה זה לעשות את זה שקוף כמה שיותר כדי לבדוק.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא צריכים להחליט אם זה מותר או אסור כי זה קיים בחוק עכשיו.

ניסן סלומינסקי: הם אומרים שהם רוצים שקיפות.

ניסן סלומינסקי: ברגע שזה יהיה בטפסים זה יבלוט ואז יוכלו לבדוק ולראות אם זה דבר ראוי או דבר לא ראוי.

<אייל גלובוס: גם הציבור יוכל לראות.

ניסן סלומינסקי: אנחנו מתבקשים פה להעלות את הרמה של השקיפות, שיוכלו לזהות ולבדוק.

ניסן סלומינסקי: אנחנו לא צריכים לאשר עכשיו אם הולכים על זה או לא, כי זה לא הדיון כרגע.

ניסן סלומינסקי: זה קיים בחוק.

מיקי רוזנטל: ברגע שאתה מביא את זה לתקנות - - -

ניסן סלומינסקי: התקנות זה רק לעזור בזיהוי.

ניסן סלומינסקי: אתה יכול להגיד שאתה לא רוצה את הטפסים האלה.

ניסן סלומינסקי: מה יקרה?

ניסן סלומינסקי: יישאר החוק בלי שתהיה השקיפות שלו.

מיקי רוזנטל: כשאתה מתקן תקנות אתה גם מתקן עיוותים בחוק.

ניסן סלומינסקי: לא, אתה לא יכול לעשות את זה.

מיקי רוזנטל: אני יכול להראות לך עשרות פעמים שעשיתי את זה.

ניסן סלומינסקי: לא, מה פתאום.

אורי מקלב: אדוני, מעבר לזה שמה שנאמר פה לא קשור כי כאן באים לשקף יותר ממה שהיה עד עכשיו.

אורי מקלב: אבל, יש גם דעות אחרות ואני חולק על מה שאמרה חברת הכנסת גרמן בלהט גדול מאוד: היעלה על הדעת?

אורי מקלב: יעלה על הדעת ועוד איך יעלה על הדעת.

אורי מקלב: כל אחד רואה מהשקפת עולים שלו איך צריכה להתנהל עמותה?

אורי מקלב: איך אנשים יוצרים עמותה?

אורי מקלב: מה הם מצפים ממנה?

אורי מקלב: יש השקפות שונות וזה בסדר אבל לא נשאיר את זה כאילו יש רק השקפה אחת בעניין.

יעל גרמן: אני מסכימה.

יעל גרמן: אנחנו תמיד מדברים באופן עקרוני על החוק.

ניסן סלומינסקי: כל הפתיחה היתה על העיקרון וכאן אנחנו עוברים על הפירוט.

ניסן סלומינסקי: בחוק מופיע שזה אפשרי, נקודה.

ניסן סלומינסקי: אם לא נאשר את התקנה אז השקיפות של זה תהיה פחותה מאוד.

ניסן סלומינסקי: הם מבקשים לעשות טפסים כדי להגדיל את השקיפות כדי שיוכלו לבדוק יותר.

ניסן סלומינסקי: הדיון אם זה אפשרי או לא הוא לא פה, זה נמצא בחוק.

יעל גרמן: זה ברור.

יעל גרמן: אני רוצה קודם את הקונטקסט, לומר משהו בגדול.

ניסן סלומינסקי: הוא דיבר על זה.

יעל גרמן: אבל לא הבעתי את דעתי.

יעל גרמן: אני מבקשת להביע את דעתי.

יעל גרמן: אני רוצה לומר באופן כללי.

יעל גרמן: כשהגיעה אלי התקנה, הנושא של השקיפות נראה אדיר ונכון.

יעל גרמן: אבל אני רוצה לומר שכשאני מסתכלת על כל התקנות האלה בקונטקסט של מה שקורה עם העמותות.

יעל גרמן: אני אומרת פה בצורה גלויה ביותר, בכל מעשי השחיתות שמתגלים כמעט יום יום – אני לא רוצה לציין שמות אבל במוצאי שבת ראינו תחקיר נורא איך ניצול לרעה של איזו קרן או עמותה.

יעל גרמן: אנחנו יודעים יפה מאוד איך קל כל-כך לקחת עמותה ודרכה להעביר כספים למטרות שהן לא בדיוק המטרות שכתובות.

יעל גרמן: זה פתח לשחיתות.

יעל גרמן: אנחנו נמצאים בעידן שבו אנחנו כל-כך סובלים משחיתות.

יעל גרמן: אני חושבת שאנחנו צריכים להסתכל על התקנה הזאת בקונטקסט כזה.

יעל גרמן: אני אומרת מלכתחילה, בקונטקסט של חשד שדרך עמותה יכולים לעבור כספים שלא למטרה שהיא מתיימרת בצורה כזאת או אחרת.

יעל גרמן: לכן מן הראוי שהיא תהיה כמה שיותר שקופה.

יעל גרמן: מתוך זה, מלכתחילה, יש לי התנגדות לכך שמעלים את הסף מ-20,000 ל-150,000.

יעל גרמן: מבחינתי צריך היה להוריד את ה-20,000.

יעל גרמן: אני הייתי רוצה לדעת מהשקל הראשון לדעת מי תורם.

יעל גרמן: אני רוצה לדעת מי תורם מפני שראינו שיש קשרים בין עמותות לבין פוליטיקאים ושהכספים מגיעים בצורה כזאת או אחרת למפלגות.

יעל גרמן: אני אספר לך סיפור אגדה ששמעתי על איזה ראש עיר.

יעל גרמן: זאת אגדה לחלוטין.

יעל גרמן: כשהיו מבקשים ממנו היתר בנייה, הוא היה אומר: תתרמו לקבוצת הכדורגל או לקבוצת הכדורגל.

יעל גרמן: ההיתר, גודלו והקלותיו היו בהלימה לתרומה שניתנה.

יעל גרמן: האגדה גם מספרת שמי שבא או באה אחריו, פתאום מצא קבלן שאמר:

יעל גרמן: אני תרמתי לקבוצה זו והבטיחו לי את ההיתר.

יעל גרמן: אי-אפשר היה לתת לו את ההיתר כי ההיתר היה לא חוקי.

יעל גרמן: אני נותנת לך את זה כדוגמה, אבל תאמין לי שהמקרים האלה קורים לא רק ברשויות, הם קורים בכל מקום.

יעל גרמן: כדי שהדברים האלה לא יקרו, מן הראוי שתהיה שקיפות מרבית, החל מהכסף, דרך מי נותן אותו, דרך כל מה שאתם היום מנסים להסתיר.

יעל גרמן: צריך להגדיל את השקיפות ולא להוריד אותה.

יעל גרמן: אז לטכנולוגיה, יישר כוח.

יעל גרמן: השקיפות, נכשל.

<נעמה מנחמי: קצת קשה לי לשמוע את המשפט "מנסים להסתיר".

<נעמה מנחמי: אני לא חושבת שזאת המטרה.

יעל גרמן: אני לא אומרת שהם.

יעל גרמן: אני לא התכוונתי אליהם, חס וחלילה.

יעל גרמן: אני אומרת שהעמותות עושות את זה.

יעל גרמן: החוק הוא גנב לא העכבר הוא הגנב.

ניסן סלומינסקי: עוד לא ראינו את סעיף 7א ו-ב.

ניסן סלומינסקי: עד עכשיו ראינו את התהליך ההפוך.

ניסן סלומינסקי: יש להם את החוק והם אומרים: אנחנו רוצים לעשות כמה שיותר שקוף וקל בנושא.

ניסן סלומינסקי: ההיפך, צריך רק - - -

מיקי רוזנטל: אתה צודק, אבל שקיפות לא יכולה להכשיר שרצים ויש פה שרצים.

מיקי רוזנטל: מה אתה אומר?

מיקי רוזנטל: בואו נפרסם את זה שזה לא בסדר?

מיקי רוזנטל: זה לא בסדר על פניו.

<אביטל שרייבר: הדרך לעשות זה על-ידי תיקון החוק.

מיקי רוזנטל: אני יודע, יש דרך המלך.

מיקי רוזנטל: מה לעשות שזה הולך לתקנות?

מיקי רוזנטל: לא להגיד שזה לא בסדר?

<אביטל שרייבר: להגיד.

מיקי רוזנטל: אז אמרנו.

ניסן סלומינסקי: באופן תיאורטי, אם לא נאשר את זה, החוק יישאר ורק תהיה פחות שקיפות.

ניסן סלומינסקי: בכל הסעיפים שראינו עד עכשיו הם מבקשים להגדיל את השקיפות ולאפשר להם להיות יותר עם האצבע על הדופק כדי למנוע את מה שאת אומרת.

יעל גרמן: אני לא מסכימה.

יעל גרמן: התקנות מקבעות דברים שיש להם ערך וקשה לשנות אותם.

ניסן סלומינסקי: תקנה זה הכי קל לשנות.

יעל גרמן: אני לא יודעת.

יעל גרמן: זה קל לשנות אם השרה רוצה.

יעל גרמן: אתה לא יכול לשנות את התקנות, רק השרה.

ניסן סלומינסקי: אם שר רוצה הוא יכול.

ניסן סלומינסקי: חוק זה סיפור.

יעל גרמן: כשאנחנו מדברים על הפרדת רשויות יש לנו איזו סמכות לכנסת ובתקנות אין לנו סמכות.

יעל גרמן: אנחנו רק מאשרים אותם ולא יכולים לשנות.

ניסן סלומינסקי: אלא אם כן מתאמים עם השר והוא מסכים.

ניסן סלומינסקי: עד היום גם תקנות שינינו.

יעל גרמן: לא תמיד השר והיושב ראש הם באמת בדיבור ישיר כפי שקורה הפעם.

יעל גרמן: אנחנו מדברים כרגע על תקנות שלא יעמדו בשנה שנתיים, שלוש, ארבע או בכל השנים שתהיו יחד.

יעל גרמן: הם יעמדו לעלמי עלמיא.

יעל גרמן: אני כאן מתבקשת לתת גושפנקא ולחתום על תקנות שאני מתנגדת לנוסח שלהם, שמקבעות אי שקיפות.

יעל גרמן: לא אכפת לי שהתקנות האלה נובעות מהחוק.

יעל גרמן: החוק הוא לא בסדר, אבל בינתיים מבקשים ממני לקבע את זה בתקנות.

יעל גרמן: אז מה אני עושה?

יעל גרמן: אני מוסיפה חטא על פשע.

<אביטל שרייבר: אולי רק נגיד שכשע

<אביטל שרייבר: בדנו על התקנות האלה בעצם לקחנו את הניסיון שלנו לגבי אותם מצבים שאנשים ניצלו פרצות שבחוק ועשו בצורה לא שקופה כל מיני פעולות שהן לא תקינות והיה מאוד קשה לעלות עליהן.

<אביטל שרייבר: הסיבה שכתבנו את העניין הזה בתקנות, זה בגלל שראינו שקיימים מקרים שאנשים באמת נותנים מלגות לקרובי משפחה בצורה לא תקינה.

<אביטל שרייבר: קיימים מקרים שלדע

<אביטל שרייבר: תנו זה בצורה תקינה וקיימים מקרים שלא.

<אביטל שרייבר: לכן ביקשנו בתקנות האלה להגביר את השקיפות.

<אביטל שרייבר: ככל שהחוק ישתנה ויגיד שאסור בכלל לחלק לקרובי משפחה, או שאסור לחלק לקרובי משפחה אלא בעמותות מסוג מסוים, מובן שיהיה גם שינוי תואם את התקנות.

<אביטל שרייבר: לא יתכן שהתקנות יגידו שצריך לדווח על דברים שהם אסורים בחוק.

מיקי רוזנטל: אני לוקח את דבריך כאורים ותומים.

מיקי רוזנטל: את אומרת שיש מקרים ראויים לתת לקרובי משפחה ויש מקרים שלא ואת גם יודעת להבדיל ביניהם.

<אביטל שרייבר: במקרים ספציפיים.

מיקי רוזנטל: אני הייתי מצפה מכם את הדבר הבא: תאשרו את התקנות כי הן מעודדות שקיפות.

מיקי רוזנטל: אנחנו נביא לפתחכם שינוי של החוק כך שיקבע מתי זה ראוי ומתי זה לא ראוי.

מיקי רוזנטל: זאת דרך המלך.

ניסן סלומינסקי: שינוי החוק לא תלוי בהם.

מיכל רוזין: להם יש את הפרקטיקה, הם יותר מתי זה ראוי.

ניסן סלומינסקי: אם ירצו להעלות את זה לדיון ולעשות שינוי בחוק, זה משהו אחר.

מיקי רוזנטל: ניסן, באמת, אני לא מבין אותך.

מיקי רוזנטל: מה זה שייך?

מיקי רוזנטל: אנחנו מברכים על השקיפות.

מיקי רוזנטל: אנחנו מעלים פה פגם בחוק וגם הם חושבים.

מיקי רוזנטל: הם יודעים להבדיל מה ראוי ומה לא, אז ראוי שזה יהי בחקיקה.

<אייל גלובוס: אני חושב שאנחנו מסכימים לגבי הכיוון.

<אייל גלובוס: אני שם כרגע בצד את נושא התרומות.

<אייל גלובוס: לגבי הנושא הזה, אני חושב שאנחנו מסכימים לכיוון.

<אייל גלובוס: אני מבין שאתם חושבים שאנחנו צריכים ללכת בדרך אחרת.

<אייל גלובוס: אנחנו נסביר את הדרך שלנו ואני חושב שאין בינינו מחלוקת אמיתית.

<אייל גלובוס: ראשית, גם למטרה מאוד ראויה, לעמותה מאוד ראויה, למשל עמותת "רעות", יתכן שזה עדיין לא תקין ואנחנו רוצים למנוע את זה.

<אייל גלובוס: גם לעמותה, שהמטרה אולי פחות ראויה, אז בהחלט יכול להיות שבסיטואציה מסוימת בהרבה מאוד מקרים זה לא תקין, אבל כאן, במקרה הזה באופן חריג, זה כן תקין.

<אייל גלובוס: לכן, אנחנו לא יכולים, לא בגלל שזה מסובך או שאנחנו לא רוצים, כי לא ניתן לקבוע איזה כלל מנחה.

<אייל גלובוס: זה תלוי נסיבות ספציפיות.

<אביטל שרייבר: זה תלוי נסיבות.

<אייל גלובוס: מה למשל אנחנו בודקים בין היתר?

<אייל גלובוס: אנחנו בודקים שהקריטריונים אמיתיים ולא נוצרו עבור בן אדם מסוים או קבוצת אנשים מסוימת.

<אייל גלובוס: אם הקריטריון, במקרה קיצוני, שמי שיקבל זה חבר ועד או קרוב משפחה של חבר ועד מדרגה ראשונה.

<אייל גלובוס: בוודאי שקריטריון כזה לא יכול להיות שיקול לעמותה לחלק כספים ציבוריים.

<אייל גלובוס: לכן אנחנו בודקים.

<אייל גלובוס: אנחנו דורשים שיהיו קריטריונים ולא משהו ערטילאי.

<אייל גלובוס: באותם מצבים ספציפיים אנחנו רוצים לבדוק.

<אייל גלובוס: איך נעשה את אותה בדיקה?

<אייל גלובוס: אנחנו צריכים קודם כל שזה יעלה לנו.

<אייל גלובוס: אנחנו רק מישור אחד, מבלי לזלזל בכלל בביקורת שלנו.

<אייל גלובוס: השקיפות חשובה לציבור.

<אייל גלובוס: יכול להיות שאנשים יסתכלו על זה ויעלו על זה.

<אייל גלובוס: דרך השקיפות הזאת שגלויה להם, הם יעלו את העניין.

<אייל גלובוס: הם יפנו אלינו בתלונה כי ראו את זה, או, יחליטו שלא לתרום לעמותה כי ראו שהעמותה מחלקת יותר מידי מלגות או דברים אחרים לאנשים שהם מקורבים.

<אייל גלובוס: זה כלי לציבור הרחב גם בלי להיכנס לביקורת מעמיקה.

<אייל גלובוס: המצב בתקנה הספציפית הזאת טוב יותר מאשר המצב היום, כיוון שיש חובת שקיפות, חובת דיווח.

מיקי רוזנטל: אני חולק עליך בעניין של השקיפות.

מיקי רוזנטל: אני רוצה לדבר על סעיף 5.

מיקי רוזנטל: ביקשתי רשות דיבור על זה.

מיקי רוזנטל: קראנו אבל לא דיברנו עליו.

<גלי גרוס: אנחנו עכשיו מקריאים את זה.

<נעמה מנחמי: עדיין לא סגרנו את 16א.

<נעמה מנחמי: ב-16א רבא עצרנו בפרט 2.

<נעמה מנחמי: אני אציין לפרוטוקול, שפרטים 3 ו-4 הם שניהם עוסקים בבקשות לכיסוי של שם תורם ולכן מן הסתם אנחנו לא רוצים ששמותיהם של התורמים שיופצו במסגרת הבקשות לחיסוי השם.

<נעמה מנחמי: זה יהיה לא הגיוני לעשות את זה.

<יעל כהן–פארן: אני רוצה להעיר על 5, עברנו על זה קודם בחטף.

<יעל כהן–פארן: אגב, אני הרבה יותר מזדעקת על זה מאשר על המלגות.

<יעל כהן–פארן: אני מדברת על פרט 5.

<יעל כהן–פארן: שם גם מסתירים את השם.

<יעל כהן–פארן: לפי אותה תקנה 65א שם פרטי ושם משפחה של יחיד בפרטים 5, 7 ו-11.

<יעל כהן–פארן: דיברנו עכשיו על 11ג המלגות.

<יעל כהן–פארן: 5 זה הרבה יותר מקפיץ אותי.

<יעל כהן–פארן: "מה זה העברה של נכס או כספים ללא כל תמורה, שלא במהלך העסקים הרגיל".

<יעל כהן–פארן: זה בעמוד 14.

<יעל כהן–פארן: אני יכולה לדמיין מצב לגיטימי שזה קורה, אבל בוודאי מצבים רבים שהם לא לגיטימיים.

<יעל כהן–פארן: אם כבר לשנות סעיף חוק, כל הסעיף הזה נראה לי סעיף תמוהה שזה חוקי, שמותר להעביר משהו ללא תמורה.

<יעל כהן–פארן: אם זאת עמותה שאמורה להעביר חלק מהתרומות שלה לגופים שהם תחתיה, אז זה בסדר, זה חלק ממטרות העמותה.

<יעל כהן–פארן: אבל פה מדובר על משהו שהוא לא במהלך עסקים הרגיל, ללא תמורה.

<יעל כהן–פארן: זה מאוד תמוהה.

<יעל כהן–פארן: איפה זה יכול להיות לגיטימי?

<גלי גרוס: זה כן לפעמים תרומות בין ארגונים, שהם לא במסגרת קידום המטרות אבל הם במסגרת אחרת שההנחיות לגבי התנהלות של עמותות כן עוסקות בזה וקובעות סט של בדיקות שצריך לבצע , שזה עולה בקנה אחד עם המטרות וגם שלעמותה האחרת יש אישור ניהול תקין.

קארין אלהרר: אפשר דוגמה?

<גלי גרוס: ארגון לארגון זה היישום הכי נפוץ.

<אייל גלובוס: ארגון לארגון זה קורה לא מעט.

<גלי גרוס: זה היישום הכי נפוץ של ההוראה הזאת.

<אייל גלובוס: למשל אחד הכללים זה אישור ניהול תקין גם לארגון הנעבר.

<אייל גלובוס: זה לא קורה הרבה.

<אייל גלובוס: שוב, זה אותו כלל שאומר: זה חשוב, אנחנו רוצים שתצביעו על זה, אנחנו רוצים שתדווחו על זה והציבור יראו את זה.

קארין אלהרר: כמה כאלה אתם רואים בשנה?

<אביטל שרייבר: יש מעט, אין לי מספר מדויק.

<אביטל שרייבר: זה עולה כחלק ממכלול ממצאי ביקורת.

<אייל גלובוס: זה לא דבר נפוץ.

<לימור תוסייה כהן: בניגוד להיום, כאן זה שם להם את השאלה על השולחן.

<לימור תוסייה כהן: היום אפשר אולי להתחמק.

ניסן סלומינסקי: עו"ד אור סדן.

<אור סדן: אני מנסה להבין.

<אור סדן: היום אם מזמינים את תיק העמותה כן נחשפים לכל המידע על העמותה.

<אור סדן: זה יישאר כך?

<גלי גרוס: לא.

<גלי גרוס: מה שנמצא פה בתוך סעיף 16א אלה דברים שלא יופיעו בכלל, שהם יהיו רק במידע שמאחורי הקלעים שנמצא אצל הרשם ולא גלוי לציבור.

<גלי גרוס: פה יש איזון.

<גלי גרוס: אנחנו חושבים שמאוד חשוב לציבור לדעת שהועברו נכסים שלא בתמורה לגוף איקס, אבל לאו דווקא חשוב לדעת מה הפרטים הספציפיים של אותו אדם.

<אור סדן: רשימת התורמים של 20,000 שקלים זה לא כאן.

ניסן סלומינסקי: לא.

<אור סדן: שאלה נוספת לגבי נספח 4 לדוח המילולי.

<אור סדן: יש רצון כן לדעת כמה אנשים ביקשו לדעת חיסיון.

<אור סדן: השאלה איך אפשר לדעת את זה?

<גלי גרוס: זה באמת דבר שעלה בשעתו גם מולכם.

<גלי גרוס: ההבנייה של כל הדבר הזה במסגרת הזאת תאפשר להוציא את הרשימות האלה בצורה הרבה יותר מובנית ואמינה מאשר האקסלים שאנחנו מנהלים ידנית.

<אור סדן: תיארתי לעצמי ושמחתי לראות את זה.

<אור סדן: מצד שני, האם אי-אפשר לראות את הבקשה עצמה מלבד את השם.

<אור סדן: יש חשיבות גם לארץ מוצא של האדם שממנו מתקבלת תרומה.

<אור סדן: אם אנחנו מדברים פה על שיח של תרומות מהעולם, כפי שהוזכר על-ידי חברי הכנסת, יש חשיבות לדעת מי מדינת המוצא הרלוונטית.

<אור סדן: מדברים על ישות מדינה זרה מצד אחד, אבל אם יש תורמים ממדינות שונות ומשונות - - -

<גלי גרוס: זה משהו שאפשר לשקול.

<גלי גרוס: אני רק אסביר.

<גלי גרוס: יש פה שני היבטים.

<גלי גרוס: העניין של התורמים, גם החסוי וגם הלא חסוי, הם נמצאים גם בנספח 3 וגם בנספח 4.

<גלי גרוס: נספח 3 נותן בעצם את הרשימה של כל התורמים לעמותה, כולל אלה שהוגשה לגביהם בקשת חיסיון, כשהם מפולחים לפי: מהארץ, מחו"ל, תאגיד יחיד וכל מיני.

<גלי גרוס: לגבי אלה שיתבקש חיסיון, אז השם יימחק, אבל הפרטים האחרים לגביהם יופיעו.

<גלי גרוס: לכן תהיה טבלה מלאה של כל התורמים לעמותה למעט השמות של אלה שחסויים כשתאגיד אי-אפשר יהיה לחשוף.

<גלי גרוס: בנוסף לזה, עם נספח 4, זאת הבקשה עצמה.

<גלי גרוס: לכן דווקא אני חושבת שבדיוק זה הולך בכיוון של הדברים שאתה מדבר עליהם.

<גלי גרוס: יכול להיות שאפשר לחדד עוד שדות.

<אור סדן: יש עמותות שיודעים עליהם וייעוד התרומה זה דבר חשוב.

<אור סדן: יש מקרים שבהם מדובר באנשים ומדינות שלא ברור האם המדינות האלה קיימות.

<אור סדן: עמותות וקרנות יהיו חשופים ממילא, נכון?

<גלי גרוס: כרגע, כל מה שהוא לא יחיד בכלל אי-אפשר לבקש חיסיון בשום צורה, זה יהיה חסום לחלוטין.

<גלי גרוס: כשנגיע לדבר על נספח 3, זה בהחלט ניתן לחשוב איזה עוד פרטים צריך, גם לגבי חסויים וגם לגבי לא חסויים.

<גלי גרוס: ייעוד תרומה זאת נקודה שעלתה בשיחות עם מנהיגות אזרחית ויכול להיות שזה פרט מידע רלוונטי.

<גלי גרוס: אם זה מחוץ לישראל או מישראל כבר מופיע, השאלה איזו מדינה.

<גלי גרוס: זה יהיה הרבה יותר מובנה.

<ליאור פינקל-פרל: נושא ייעוד התרומה עלה וזה משהו מאוד משמעותי לנו לשיחה להמשך.

<ליאור פינקל-פרל: רציתי רק להגיד באופן כללי, כתשתית לדיון הזה.

<ליאור פינקל-פרל: אני מנכ"לית של עמותה שנקראת "מנהיגות אזרחית" והוא ארגון הגג של המגזר השלישי בישראל.

<ליאור פינקל-פרל: אנחנו מאגדים הרבה מאוד עמותות.

<ליאור פינקל-פרל: אלפי עמותות בפריפריה ומאות עמותות שמשלמות דמי חבר.

<ליאור פינקל-פרל: אנחנו מייצגים המון עמותות בישראל וחשוב לנו להגיד מסר אחד: אי-אפשר לצאת מנקודת הנחה שכל העמותות מושחתות וכל העמותות לא בסדר.

<ליאור פינקל-פרל: תמיד מנסים לתחמן.

<ליאור פינקל-פרל: זה לא נכון לנהל כך את הדיון.

<ליאור פינקל-פרל: זה דיון מקצועי על תקנות מקצועיות שמתגלגלות כבר הרבה מאוד שנים.

<ליאור פינקל-פרל: זה נכון שאפשר לדון במקרים פרטניים או במקרים חריגים.

<ליאור פינקל-פרל: בהחלט, אנחנו בעד שקיפות ואנחנו בעד הגברת השקיפות, אבל אי-אפשר לצאת מנקודת הנחה שברירת המחדל שהעמותה היא מושחתת.

<ליאור פינקל-פרל: זה לא מתאים.

ניסן סלומינסקי: בואו נמשיך.

<נעמה מנחמי: תקנה 17 המוצעת, שמוצע להחליף אותה: "17.

<נעמה מנחמי: (א) פרטים לפי תקנות אלה ובכלל זה בדוח הכספי, בטפסים שבתוספת ובנספחים להם מהווים מידע ציבורי וייתכן כי יפורסמו באמצעים שונים ובכלל זה, באינטרנט בכפוף להוראות תקנת משנה (ב); יש להימנע ממילוי פרטים אישיים ובכלל זה שמות ומספרי זיהוי של יחידים למעט במקומות שבהם נדרש הדבר מפורשות ויש להימנע ממילוי פרטים שאין לפרסמם לפי דין.

<נעמה מנחמי: (ב) הרשם רשאי לפרסם באינטרנט, בעצמו או באמצעות אחר, לפי סעיף 39(ג) לחוק, את המסמכים שהוגשו לו לפי תקנות אלה או את הפרטים שדווחו בטפסים או בנספחים שהוגשו לפי תקנות אלה, כולם או חלקם, ובלבד שיתקיימו כל אלה: (1) לא יפורסמו מסמכים או פרטים שאינם עומדים לעיון הציבור לפי הוראות החוק או לפי הוראות תקנות אלה; (2) לא יפורסמו מספרי זיהוי של יחידים; (3) לא יפורסמו שם פרטי ושם משפחה המפורטים בנספח 1 או 3 לדוח המילולי והכספי שבטופס 7א שבתוספת; (4) לא יפורסם טופס 11 שבתוספת; (5) לא יתאפשר חיפוש, לרבות באמצעות מנועי חיפוש חיצוניים, על מידע המפורסם באתר האינטרנט בדבר יחיד.

<נעמה מנחמי: (ג) פרסום באינטרנט כאמור בתקנת משנה (ב) יכול שיאפשר גם איתור מידע לגבי תאגידים ללא כוונת רווח נוספים שנושא משרה בעמותה מכהן גם בהם כנושא משרה.

<נעמה מנחמי: ".

ניסן סלומינסקי: הסבר.

<גלי גרוס: הסעיף הזה הוא בעצם נדרש כדי להרחיב את המידע שיכול לעמוד לציבור באינטרנט באתר הגיידסטאר.

<גלי גרוס: היום, ההסדר שבמסגרתו מועמד מידע לעיון הציבור בגיידסטאר, הוא איזה הסדר שגיבשנו מנהלית בשנת 2008 כשהאתר עלה לאוויר.

<גלי גרוס: במסגרת השינויים שנעשו בו, יש לנו היום גורם שיושב על הדיווחים של העמותות שעולות וממש מוחק שמות פרטיים שמופיעים בדוח הכספי.

<גלי גרוס: יושבים ידנית ומוחקים כל שם פרטי שעולה, לרבות מספרי זהות של חברי הוועד, אבל זה דבר שעוד יישאר.

<גלי גרוס: הרעיון היה להסדיר את זה בצורה יותר טובה.

<גלי גרוס: בפברואר 2015 נכנס לתוקף תיקון לחוק העמותות, שבין היתר תיקן את סעיף 39 לחוק העמותות ועיגן במפורש את האפשרות של הרשם לפרסם באינטרנט מידע לגבי העמותות, אפשרות שהגיעה קודם באופן פרשני.

<גלי גרוס: בד בבד הוא גם הסמיך את שר המשפטים לקבוע תקנות שיסדירו את אופן הפרסום באינטרנט ובפרט, מה שנתפס כפגיעה יותר גדולה בפרטיות, בכל מה שקשור לחיפוש פרטי יחידים, למשל, לגבי נושאי משרה בעמותה לגבי כהונה שלהם בעמותות אחרות.

<גלי גרוס: בעקבות הדבר הזה ובעקבות שינוי מאוד מהותי שהגיידסטאר ממש בתחילת השנה הזאת, ישבנו שוב בדיונים מאוד אינטנסיביים עם הגורמים שאחראים על הגנת הפרטיות במשרד המשפטים והרחבנו דרך מה שכתוב כאן, את הפרטים שאפשר להעלות לאתר הגיידסטאר בלי להשחיר אותם.

<גלי גרוס: זה כולל מידע נוסף על המידע שקיים היום, כולל האפשרות לבצע חיפוש הפוך של נושאי משרה.

<גלי גרוס: יש פה איזו מגבלה, כי בכל זאת יש פה איזון.

<גלי גרוס: יכול להיות שנושא משרה מכהן בעמותה מסוימת כי הנושא קרוב לליבו מנימוקים של צנעת הפרט ולכן יש פה כן העדפות של אנשים ויש פה איזה איזון שצריך לשמור עליו.

<גלי גרוס: האיזון שהגענו אליו הוא, שאי-אפשר לעשות חיפוש גוגלי אבל בדברים מסוימים אפשר יהיה להגיד: אני רוצה לדעת באיזה עוד עמותות יש קשר חד חד ערכי בין נושא המשרה בעמותה הזאת לנושאי משרה בעמותות אחרות.

<גלי גרוס: גם זה מהווה מידע גלוי.

<גלי גרוס: אז מאחורי הקלעים תעלה למחפש רשימה של העמותות שקשורות לפי נושא משרה, לאו דווקא לפי חיפוש של שם.

<גלי גרוס: מי שירצה לקבל עוד מידע יוכל להיכנס לאותן עמותות ולראות מי הם נושאי המשרה בהם ועד כמה יש חפיפה בפרטים שבינם לבין נושא המשרה.

<גלי גרוס: זה איזה איזון מאוד עדין, שלא היה פשוט להשיג אותו.

<גלי גרוס: בנוסף לזה, וזאת תקנת משנה א', בעצם אנחנו אומרים שאנחנו מפסיקים עם ההשחרות האלה עד כמה שניתן.

<גלי גרוס: מספרי זיהוי, ברגע שיהיה דיווח מקוון יושחרו באופן אוטומטי.

<גלי גרוס: שמות אחרים, מה שכתוב פה יהיה חסוי.

<גלי גרוס: אנחנו מודיעים לציבור שלא יציינו שמות פרטיים אלא במקומות ספציפיים שמיועדים לזה, כדי שבטעות לא ישתרבב איזה שם פרטי של מישהו שממש לא אמור להיות חשוף לציבור.

<גלי גרוס: דרך זה נוכל באופן הרבה יותר גורף, גם להעלות את המסמכים הסרוקים עם צמצום משמעותי של ההשחרות.

<גלי גרוס: גם, והרבה יותר חשוב מזה, להעלות שדות דיגיטאליים של מידע שאחר-כך יאפשרו על זה חיפוש גם בתוך העמותה עצמה וגם רוחבית לכלל המגזר או לחלק מהמגזר באמצעים הרבה יותר מתקדמים, בכלים החדשים שאתר הגיידסטאר ייתן.

<גלי גרוס: הסעיף הזה מאפשר את אותם איזונים שהגענו אליהם במסגרת הזאת.

<נעמה מנחמי: "תקנה 9 לתקנות המוצעות - תיקון תקנה 19 לתקנות העיקריות – הפרת הוראות אלה אינה הפרת חובה לעניין סעיף 64א לחוק.

<גלי גרוס: כשהתקנות המקוריות, שלא כללו את הדוח המילולי, תקנות הטפסים האחרונות, שהותקנו ב-2009, אין חובה בחוק העמותות שהתקנות האלה יעברו אישור של ועדת חוקה, למעט ההוראות שנוגעות לקביעת טופס הדוח המילולי.

<גלי גרוס: לכן התקנות האלה לא הובאו לפתחה של ועדת חוקה.

<גלי גרוס: אבל, סעיף 64א לחוק העמותות קובע עבירה פלילית על מי שהגיש דיווחים שלא בהתאם להוראות בהתאם לחוק, שזה כולל צורך העניין – אלמלא תקנה 19 שקבועה כאן – גם שלא בהתאם הטפסים שנקבעו.

<גלי גרוס: לאור הוראות סעיף 2א לחוק העונשין, לא רצינו להגיע למצב שבו אנחנו מגבשים תוכן של עבירה פלילית של אי הגשת דיווחים לפי הטפסים שנקבעו בתקנות בלי שעברנו בעצם את האישור של ועדת חוקה.

<גלי גרוס: לכן נקבעה תקנה 19 שאמרה: הגשת הדיווח הנדרש לפי החוק, גם אם הוא לא מתבצע לפי הטפסים הספציפיים שנקבעו בתקנות האלה שלא עברו ועדת חוקה, זה יהווה עבירה פלילית.

<גלי גרוס: אבל אי הגשה בהתאם לטופס הספציפי, זה לא יהווה עבירה פלילית.

<גלי גרוס: בהקשר הזה עכשיו, כשהדוח המילולי נדון בוועדת חוקה, אין בעצם שהדוח המילולי יוחרג מהעבירה הפלילית, כי הוא כן עובר את אותו דיון ציבורי ואת כל דרישות הדין שיכולות לגבש את התוכן של העבירה פלילית בעניין הזה.

<גלי גרוס: לכן הדוח המילולי מוחרג מהחריג שקבוע בתקנה 19.

ניסן סלומינסקי: זאת אומרת, הוא מכניס אותו וזה מגביר יותר את המחויבות של האיש לדווח ולעשות את הדבר יותר שקוף.

<גלי גרוס: נכון.

<נעמה מנחמי: כלומר, גם הפרת החובה לגבי 7א תהווה עבירה פלילית.

<נעמה מנחמי: "תקנה 10 לתקנות המוצעות - תחילה תחילה ותחולה 11.

<נעמה מנחמי: (א) תחילתן של תקנות אלה, למעט האמור בתקנת משנה (ב), עם כניסתם לתוקף של כללים לגבי הגשת בקשות ומסמכים באופן מקוון לפי סעיף 38ב לחוק העמותות.

<נעמה מנחמי: (ב) תחילתן של התקנות המפורטות להלן 60 ימים מיום פרסומן - (1) תקנות 1[החלפת הפתיח לתקנות], 2 [תיקון הגדרות], 5[הסרת הדרישה להעתקי מסמכים ביחס לתאגיד זר שרשום בישראל]; (2) תקנה 8, למעט תקנה 17(ב)(3) לתקנות העיקריות המובאת בה [פרסום הפרטים באופן מקוון, למעט פרסום שם פרטי ושם משפחה המובאים בנספח 1 או 3]; (3) פסקאות (1), (2)(ג), (ד)(1) ו-(2) לתקנה 10 לתקנות אלה.

<נעמה מנחמי: [תיקון טופס 1, תיקון הוספת המצביעים לאישור הדוח המילולי, ותיקון טכניים במספר הנספחים] ." בסוגריים המרובעים מופיע מה בעצם התוכן של כל התקנות שהסברנו.

<נעמה מנחמי: אולי תסבירי את הרעיון של ב'.

<גלי גרוס: אנחנו לא רוצים יותר מידי לשגע את הציבור, לתקן ואחר-כך עוד פעם לתקן.

<גלי גרוס: אנחנו עובדים כרגע על מערכת ממוחשבת ואנחנו רוצים שהטופס החדש יוגש כבר במסגרת החדשה ולא לתקן שוב את הטופס המקוון ועוד פעם שהציבור יתרגל מחדש וידווח מחדש.

<גלי גרוס: לכן זה ייכנס לתוקף עם התקנה של כללים לפי 38ב, כשזה יהיה כלי היישום של המערכת הממוחשבת החדשה.

<נעמה מנחמי: מתי היא צפויה?

<אייל גלובוס: אנחנו מקווים שזה יהיה במהלך 2018.

<אייל גלובוס: זה עכשיו בדיונים עם כל מיני מחשבות מה אנחנו עושים.

<גלי גרוס: זה לגבי הטופס של הדוח המילולי.

<גלי גרוס: אבל, יש פה דברים אחרים בתקנות שהם פחות משמעותיים אבל הם עדיין מאוד רלוונטיים, כמו תקנה 17 שדיברנו עליה קודם של צמצום ההשחרות ופרסום באינטרנט, כמו התיקונים הטכניים ופחות טכניים לטפסים אחרים שמשתמשים בהם כבר היום.

<גלי גרוס: לכן, את ההוראות האלה לא רצינו לדחות לעולם של המערכת הממוחשבת אלא להחיל אותם במיידי.

<נעמה מנחמי: עברנו לטופס המילולי, טופס 7א בעמוד 11.

<יעל כהן–פארן: בעצם כשהתקנות יהיו בתוקף יהיה חובה למלא אותו וזאת הפרת חוק פלילית.

<גלי גרוס: כן.

ניסן סלומינסקי: זה מה שהתקנות קובעות.

<גלי גרוס: זה יהיה הטופס המחייב.

<גלי גרוס: זה לא יהיה יותר טופס מומלץ וולונטרי כמו היום.

<נעמה מנחמי: ""טופס 7א

<נעמה מנחמי: דוח מילולי לשנת

<נעמה מנחמי: מחזורה הכספי של העמותה בשקלים חדשים בשנת הדוח הינו: _______________"

<נעמה מנחמי: "שימו לב: הפרטים הממולאים בטופס זה מהווים מידע ציבורי וייתכן ויפורסמו באמצעים שונים בכללם ברשת האינטרנט; משום כך יש להימנע ממילוי פרטים אישיים, ובכלל זה שמות ומספרי זיהוי של יחידים מחוץ לסעיפים שבהם נדרש הדבר מפורשות, מחשש לפגיעה בצנעת הפרט וכן יש להימנע ממילוי פרטים שאין לפרסמם לפי דין.

<נעמה מנחמי: עמותה שמחזורה אינו עולה על 500,000 שקלים חדשים פטורה ממילוי טבלת היעדים בפרט 1 בחלק ב' לטופס זה וכן מהגשת דוח כספי לפי סעיף 36(ד) לחוק.

<נעמה מנחמי: חלק א': פרטי התקשרות עם העמותה (מעודכן ליום שבו אישרה האסיפה הכללית את הדוח) (כלומר, לא לאותו יום אלא ליום האישור.

<נעמה מנחמי: לא לסוף השנה אלא ליום האישור – נ.מ) המען הרשום של העמותה בישראל (מספר תא דואר אינו מען רשום) דרכי התקשרות אחרות עם העמותה: כתובת דואר אלקטרוני: _______________________________________________ טלפון: ___________________ אתר האינטרנט של העמותה: ______________ דרכי התקשרות נוספות: ________________________ לתשומת הלב, ניתן לציין בשדה "אצל" את שמו ומענו של יחיד שאינו נושא משרה בעמותה, לאחר קבלת הסכמתו לקבלת דברי דואר של העמותה ולכך שפרטיו יהיו גלויים לציבור ויתכן כי יפורסמו באמצעים שונים ובכללם ברשת האינטרנט.

<נעמה מנחמי: אין חובה למלא את הפרטים שבפרט 2 של חלק א', כולם או חלקם.

<יעל כהן–פארן: למה זה לא יכול של נושא משרה בעמותה?

<גלי גרוס: הוא יכול.

<גלי גרוס: מי שהוא לא נושא משרה צריך הסכמה שלו.

<גלי גרוס: אנחנו ננסה להבהיר את הנוסח.

מיקי רוזנטל: אדוני, רק להבין.

מיקי רוזנטל: ב-12:15 יש דיון אחר בוועדה.

מיקי רוזנטל: המשמעות היא שלא נדון היום - - -

ניסן סלומינסקי: אם לא נספיק אז לא נגיע.

מיקי רוזנטל: אני צריך להיות בוועדת כספים.

מיקי רוזנטל: רצינו לדון בזה, באנו במיוחד והזמן אזל.

ניסן סלומינסקי: יהיה יותר זמן לחשיבה.

<יעל כהן–פארן: יהיה גם לכם זמן לחשיבה על הסכומים האלה?

מיקי רוזנטל: אנחנו רוצים לדעת.

מיקי רוזנטל: אם דנים בזה בישיבה הבאה, אני רוצה ללכת לוועדת כספים.

ניסן סלומינסקי: כן, בישיבה הבאה.

מיקי רוזנטל: תודה רבה.

<נעמה מנחמי: אנחנו נמשיך להקריא.

<נעמה מנחמי: "3.

<נעמה מנחמי: ציון כתובת הדואר האלקטרוני של העמותה משמעותה כי העמותה מסכימה לקבל דיוורים מרשם העמותות באמצעות כתובת הדוא"ל האמורה במקום באמצעות המען הרשום.

<נעמה מנחמי: " אתם לא רוצים לאפשר שתי אופציות?

<נעמה מנחמי: כלומר, כן לתת לכם את כתובת האינטרנט אבל לבקש שהדברים יגיעו גם וגם.

<גלי גרוס: המען הרשום זה המען הרשמי.

<גלי גרוס: הרעיון הוא לעבור לעולם שבו לא צריך לשלוח גם וגם.

<גלי גרוס: אם העמותה נותנת כתובת דואר אלקטרוני, זאת דרך ההתקשרות.

<נעמה מנחמי: זאת אומרת, היא לא חייבת אבל ברגע שמילאה, כך היא תקבל את הדואר.

<שלמה ברילנט: אני מקווה שאתם מבינים את זה שצריך שהפרטים יקפצו אוטומטית משנה קודמת.

<גלי גרוס: כל מה שאפשר.

<שלמה ברילנט: דבר שני, יש היום טופס מיוחד של שינוי מען.

<שלמה ברילנט: אם עוברים לעולם הדיגיטאלי אז הטופס של שינוי מען צריך ללכת מהעולם.

<שלמה ברילנט: אם עמותה כבר מעדכנת פה את הפרטים החדשים, לא צריך לשלוח טופס מיוחד שינוי מען אלא כבר מתקנים את זה פה.

<שלמה ברילנט: השאלה: האם צריך לעגן את זה פה כי יש טופס מיוחד לשינוי פרטי מען עם שני מורשי חתימה.

<אביטל שרייבר: אתה צודק.

<אביטל שרייבר: הכוונה היא לפתור את זה באמצעים טכנולוגיים.

<אביטל שרייבר: הטופס בתקנות יהיה קיים אבל זה יהיה שקוף לציבור כי לציבור שייכנס בדרכי ההזדהות החדשות, הוא רק יעדכן את הכתובת וישלח בהתאם את דרכי הזדהות החדשות ואז זה יעודכן אוטומטית במערכת.

<גלי גרוס: מי שירצה לעדכן במסגרת הגשת הדוח המילולי, אין בעיה.

<שלמה ברילנט: דבר שלישי, לגבי כתובת המייל.

<שלמה ברילנט: אני חושב שהיו צריכים להוסיף פה שורה: האם אתה רוצה שיגיע בדואר או האם אתה רוצה שיגיע במייל?

<שלמה ברילנט: שאנשים יוכלו לקבל החלטה.

<שלמה ברילנט: לפעמים אנשים כותבים במייל אבל הם עדיין רוצים לקבל בדואר.

<שלמה ברילנט: יש אנשים מבוגרים שלא נכנסים כל פעם למייל.

<שלמה ברילנט: בבנקים ובביטוח אתה ממלא איך אתה רוצה לקבל את זה.

<גלי גרוס: אנחנו מסכימים אבל אנחנו כתבנו שאם אתה מציין מייל, המשמעות היא שאתה מסכים לקבל מייל.

ניסן סלומינסקי: לא בהכרח.

ניסן סלומינסקי: הרבה אנשים שמקבלים מייל הופכים את זה לנייר ואם אתם שולחים להם בדואר זה חוסך להם.

ניסן סלומינסקי: זה רעיון נכון.

<נעמה מנחמי: אתם יכולים לחשוב על זה, לא נסיים היום.

ניסן סלומינסקי: נמשיך.

<נעמה מנחמי: חלק ב': נתונים לשנת הדוח ואירועים חריגים שאירעו עד למועד אישור הדוח באסיפה הכללית פעולות עיקריות שבוצעו בשנת הדוח (עמותות קטנות לא צריכות למלא את זה (נ.מ)) (א) האם כיהנו בעמותה בשנת הדוח מנהל כללי, מנהל כספים (או תפקיד דומה כדוגמת גזבר) או מבקר פנימי?

<נעמה מנחמי: ___כן ___לא אם כן, אנא פרט את פרטיהם: הערה: יש להתייחס גם לבעלי תפקידים שסיימו את כהונתם במהלך שנת הדוח.

<נעמה מנחמי: לעניין טבלה זו , "מספר זיהוי"- כהגדרתו בתקנות העמותות (טפסים), התשס"ט – 2009: ליחיד בעל תעודת זהות ישראלית– מספר תעודת זהות, לגבי יחיד שאינו בעל תעודת זהות ישראלית, מספר דרכונו תוך ציון המדינה בה הוצא ובדיווח הראשון לגביו, יצורף לטופס זה העתק כאמור בתקנה 15 לתקנות –האמורות; (ב) האם העמותה מינתה רואה חשבון לביקורת על הדוחות הכספיים של שנת הדוח?

<נעמה מנחמי: ___כן ___לא אם כן, אנא ציינו את פרטיו: לעניין טבלה זו: "מספר זיהוי"- כהגדרתו בתקנות העמותות (טפסים), התשס"ט – 2009: ליחיד בעל תעודת זהות ישראלית– מספר תעודת זהות, לגבי יחיד שאינו בעל תעודת זהות ישראלית, מספר דרכונו תוך ציון המדינה בה הוצא ובדיווח הראשון לגביו, יצורף לטופס זה העתק כאמור בתקנה 15 לתקנות האמורות, לגבי תאגיד: מספר התאגיד, ואם התאגיד אינו תאגיד ישראלי -אם הוא רשום בישראל אצל רשם החברות כחברת חוץ לפי חוק החברות או אצל רשם השותפויות כשותפות חוץ לפי פקודת השותפויות [נוסח חדש], תשל"ה – 1975 – יש לציין את מספר התאגיד שלו בישראל; אם אינו רשום כאמור יש לציין את מספר התאגיד הזר ולצרף, בדיווח הראשון לגביו, מסמכים מתאימים כאמור בתקנה 15 לתקנות האמורות; "

<ליאור פינקל-פרל: הערה לגבי היעדים השנתיים והפעולות העיקריות לצורך מימוש יעדיה השנתיים.

<ליאור פינקל-פרל: צריך להיות קצת יותר ברור לגבי איזו שנה מדובר: שנת הגשת הדוח?

<ליאור פינקל-פרל: שנה אחר-כך?

<ליאור פינקל-פרל: ההבהרה פה לא מספיק ברורה.

<אביטל שרייבר: הכוונה היא שאם שנת הדוח היא 2016 אז השנה שלאחר שנת הדוח היא 2017.

<שלמה ברילנט: אתה ממלא את הדוח באמצע 2017 ואתה לא יודע - - -

<אביטל שרייבר: אנחנו לא מבקשים לגבש את היעדים בשלב הזה.

<אביטל שרייבר: גיבושי יעדים כמובן יכולים להיות קודם.

<אביטל שרייבר: אנחנו רק מבקשים שהעמותה תשקף לציבור מה היעדים שהיא קבעה לה לשנת 2017.

<שלמה ברילנט: אז צריך לציין את זה, זה לא ברור.

<אביטל שרייבר: כתוב: "לשנה שלאחר שנת הדוח".

<אביטל שרייבר: שנת הדוח היא השנה שלגביה מוגש הדוח, נניח 2016.

<אביטל שרייבר: השנה שלאחריה היא 2017.

<גלי גרוס: אולי לכתוב "בשנה שבה הוגש הדוח"?

<אביטל שרייבר: חלק מהדברים אנחנו לא רצינו לפרט עד כדי כך בתוך התקנות עצמן, אבל בחלק מהדברים כאשר האדם יעמוד עם הסמן על הרובריקה, ויהיה כתוב לו הסבר יותר מפורט עם דוגמאות.

<שלמה ברילנט: זה בדיוק כמו תאריך מינוי אחרון.

<שלמה ברילנט: אומרים לאדם באמצע 2017 לדווח על תאריך מינוי אחרון.

<שלמה ברילנט: הוא לא יודע אם הכוונה למינוי אחרון שהוא עשה לפני שבוע באסיפת עמותה, כי הרי הדוח הזה ממולא אחרי אסיפת עמותה או שהכוונה לדוח הקודם.

<שלמה ברילנט: הדברים האלה לא ברורים.

ניסן סלומינסקי: אם לא כתוב, אז הוא צריך למלא על השנה שהוא נותן את הדוח.

<שלמה ברילנט: זה מאוד לא ברור.

<שלמה ברילנט: צריך לקחת בחשבון שאנשים פשוטים עושים את זה.

<שלמה ברילנט: לא כולם יודעים לנסח.

<שלמה ברילנט: הם לוקחים טופס כזה ורואים תאריך מינוי אחרון, אני אישית מקבל טלפונים למה הכוונה?

<אביטל שרייבר: בשביל להתגבר על הפער שבין הניסוח המשפטי של התקנות למה שאנשים מהיישוב מבינים, אנחנו נעשה את מראה מקומות האלה באתר עצמו ונסביר.

ניסן סלומינסקי: הלאה.

<נעמה מנחמי: "3.

<נעמה מנחמי: פירוט בעניין תאגידים קשורים בשנת הדוח: האם יש תאגידים שהעמותה שולטת בהם, חברה בהם, מחזיקה ב- 5% לפחות מזכויות ההצבעה באסיפה הכללית או שהיא בעלת זכות למנות נושא משרה* בהם?

<נעמה מנחמי: (למשל, תאגיד בת או תאגיד נכדה של העמותה): לעניין זה: "נושא משרה" - חבר ועד, חבר ועדת ביקורת או הגוף המבקר, לפי העניין, המנהל הכללי של העמותה וכל מנהל שכפוף במישרין למנהל הכללי; __כן __לא אם כן, אנא פרט: לעניין טבלה זו: "מספר זיהוי"- כהגדרתו בפרט 2(ב) בחלק ב'; *תחת סוג התאגיד יש לציין האם מדובר בחברה ישראלית, חברת חוץ, שותפות, שותפות חוץ, חברה לתועלת הציבור, חברת חוץ לתועלת הציבור, עמותה, אגודה שיתופית או תאגיד אחר וכן אם מדובר בהקדש ציבורי.

<נעמה מנחמי: 4.

<נעמה מנחמי: האם העמותה גייסה תרומות בשנת הדוח באמצעות מי שאינם עובדי העמותה ____ כן ____לא.

<נעמה מנחמי: אם כן, אנא פרט:

<שלמה ברילנט: מבצע גיוס, מה הכוונה?

<שלמה ברילנט: אם זה חברה אני מבין?

<אייל גלובוס: מבצע גיוס.

<אייל גלובוס: אנחנו לא הוספנו ניקוד, אתה צודק.

ניסן סלומינסקי: אומרים על כל שקל יהיו 4 שקלים.

ניסן סלומינסקי: אני רואה את זה בכל-כך הרבה עמותות.

ניסן סלומינסקי: זה נותן חשק לאדם לתרום כי אם הוא תורם כנגד זה יקבלו עוד 4 שקלים.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע אם זה כך אצל כולם.

<שלמה ברילנט: בקטע של גורם מגייס חיצוני, אתם מצפים שיכתבו את השם של האדם?

<שלמה ברילנט: שכרתי אדם לאסוף לעמותה כסף.

<שלמה ברילנט: הוא דופק בדלתות ואוסף כספים.

<גלי גרוס: לא.

<שלמה ברילנט: זה לא מודגש פה.

<שלמה ברילנט: פה כתוב "גורם מגייס חיצוני".

<שלמה ברילנט: "הקש בדלת" הוא גורם מגייס חיצוני.

<שלמה ברילנט: הוא תלמיד בשנת שירות - - -

<גלי גרוס: הגוזרת היא אופן הגיוס ולא הגורם המגייס.

<גלי גרוס: אז אנחנו רוצם שיפרטו איך בוצע גיוס הכסף.

<נעמה מנחמי: אם השתמשו בתלמידי בית ספר אז יציינו.

<נעמה מנחמי: ברור שלא צריך את שמות התלמידים.

ניסן סלומינסקי: גופים מכובדים שולחים תלמידי בתי ספר.

<אייל גלובוס: אנחנו רוצים להרגיל את הציבור לבדוק בגיידסטאר למה הוא תורם.

<נעמה מנחמי: אנחנו בסעיף 5, שהזכרנו אותו קודם במסגרת סעיף 16א רבא, בעניין השמות שלא יהיו גלויים לציבור.

<נעמה מנחמי: "5.

<נעמה מנחמי: האם העמותה העבירה בשנת הדוח, ללא תמורה ושלא במהלך העסקים הרגיל, כספים ונכסים (שאינם נכסי מקרקעין) ?

<נעמה מנחמי: ____כן ____לא אם כן, אנא פרט: אני מבינה שבאופן אוטומטי שם האדם יהיה חסום.

<גלי גרוס: כן.

<גלי גרוס: יותר מזה, ברגע שימלאו לו, כל הטבלה הזאת בכלל לא תופיע.

<גלי גרוס: היא תיפתח אוטומטית, זה יולבן או יושחר כבר בהעברה ויופיע בתיק של העמותה בלי השם.

<גלי גרוס: המידע יופיע אצלנו במערכת הממוחשבת שלנו מאחורי הקלעים אבל הוא לא יופיע במסמך בתיק העמותה וגם לא בגיידסטאר.

ניסן סלומינסקי: המידע הזה כן שמור.

<גלי גרוס: אצלנו כן.

ניסן סלומינסקי: יש לכם הגנות טובות.

<גלי גרוס: כן.

<גלי גרוס: זה שרתים של המדינה.

ניסן סלומינסקי: הלאה.

<נעמה מנחמי: " לעניין טבלה זו , "נושא משרה"- כהגדרתו בפרט 3".

<נעמה מנחמי: 6.

<נעמה מנחמי: האם העמותה הייתה צד לעסקאות במקרקעין או לגבי מקרקעין בשנת הדוח?

<נעמה מנחמי: ____ כן _____לא.

<נעמה מנחמי: אם כן, אנא פרט: תיאור הנכס גוש _____ חלקה ______ תת חלקה ________ מהות העסקה (נא לבחור בחלופה המתאימה): מכירה בידי העמותה / קניה בידי העמותה / חכירה (שכירות) לתקופה של למעלה מ- 5 שנים / החכרה (השכרה) לתקופה של למעלה מ-5 שנים / חכירה (שכירות) לתקופה של למעלה מ- 25 שנה / החכרה (השכרה) לתקופה של למעלה מ- 25 שנה / אחר (נא לפרט) ______________ שווי העסקה (בשקלים חדשים) ___________ אם נדרש הסבר על התמורה, אנא פרט: ______________ אם העסקה הייתה עם צד קשור לעמותה, אנא פרט: לעניין טבלה זו: "נושא משרה" - כהגדרתו בפרט 3; "צד קשור" – כל אחד מאלה: (1) חבר העמותה; (2) נושא משרה בעמותה; (3) עובד העמותה; (4) תורם שתרם באחת משלוש השנים האחרונות לעמותה סכום העולה על 20% מהמחזור שלה באותה שנה; (5) בני זוגם וקרוביהם של מי מהמפורטים בפסקאות משנה (1) עד (4); (6) תאגיד שמי מהמפורטים בפסקאות משנה (1) עד (5) מחזיק ב-25% לפחות מזכויות ההצבעה, שיש לו זכות למנות נושא משרה בו או שהוא משמש נושא משרה בו או מכהן בו בתפקיד מקביל לנושא משרה; "קרוב"- בן זוג, אח או אחות, הורה, הורי-הורה, צאצא או צאצא של בן הזוג או בן זוג של כל אחד מאלה.

<נעמה מנחמי: " אני מציעה תיקון - - -

<גלי גרוס: רק רגע, אני רוצה להגיד משהו כללי.

<גלי גרוס: צריך לשים לב שלעומת המצב הקיים היום, כפי שהוא נמצא בתוספת השלישית לחוק העמותות וכמובן גם בטופס המומלץ שלנו, יש כאן הקלה מסוימת.

<גלי גרוס: היום צריך לדווח על כל צד לעסקת מקרקעין.

<גלי גרוס: הוא יכול להיות אדם תם לב שרכש או שכר איזה נכס מעמותה.

<גלי גרוס: כרגע אנחנו דורשים דיווח שהוא דיווח גלוי, רק לגבי צד לעסקת מקרקעין שבעצם יש לו קשר עם העמותה ואז צריך לדווח את פרטיו.

<גלי גרוס: אחרת, צריך לדווח רק על עצם ביצוע העסקה על-ידי העמותה אבל לא אם היא בוצעה.

<נעמה מנחמי: אני מציעה תיקון בהגדרה של קרוב.

<נעמה מנחמי: במקום "צאצא או צאצא של בן הזוג" אלא "צאצא או צאצא של כל אחד מאלה", כדי לכסות בני דודים שנמצאים בתחילת הסעיף כאח וכאחות ואילולא התיקון שאני מציעה, זה לא יכלול את ילדיהם.

<גלי גרוס: אני מציעה שנבדוק את זה איפה יש לנו עוד הגדרה כזאת.

<גלי גרוס: נחזור בעניין זה עם תשובה בדיון הבא.

<נעמה מנחמי: בסדר גמור.

<נעמה מנחמי: סעיף 7, גם הוא הופיע לנו קודם בסעיף 16 רבא.

<נעמה מנחמי: "7.

<נעמה מנחמי: האם מכהנים או מועסקים בעמותה קרובי משפחה של נושאי משרה בעמותה?

לעניין זה: "נושא משרה"- כהגדרתו בפרט 3; "קרוב"- כהגדרתו בפרט 6; ___כן ___לא אם כן, אנא פרט:

ניסן סלומינסקי: הם לא כותבים את הסכום עצמו אלא רק את הקטגוריה.

<גלי גרוס: כן.

<גלי גרוס: אנחנו מדברים על סדרי גודל.

<נעמה מנחמי: " הערה: אם מדובר בקרוב של נושא משרה שהוא נושא משרה בעצמו, די לציינו פעם אחת.

<נעמה מנחמי: *"שכר מינימום" – כהגדרתו בחוק שכר מינימום, התשמ"ז-1987.

<נעמה מנחמי: " שאלה שלי: האם אנחנו רוצים להכניס לכאן נושא של חלקיות המשרה?

<נעמה מנחמי: כלומר, יש הבדל אם חלקיות המשרה של אדם היא 10% והוא מרוויח ברובריקה השנייה שזה מעל גובה שכר המינימום ובין אדם שזאת המשרה המלאה שלו.

<גלי גרוס: זאת קצת שאלה מה תכלית הסעיף?

<גלי גרוס: בהקשר של חמשת מקבלי השכר הגבוה בעמותה, באמת הוספנו חלקיות משרה כי חשוב לשקף מה השכר הזה אומר.

<גלי גרוס: כאן בסעיף הזה, יותר חשוב לנו לעמוד על עצם העובדה שיש קרוב משפחה של נושא משרה שמקבל כסף מהעמותה.

<גלי גרוס: לכן נראה לי שפה החשיבות הציבורית היא יותר בשאלה כמה כסף הוא מקבל מהעמותה ופחות בשאלה כמה שעות הוא משקיע כדי לקבל את הכסף הזה?

<גלי גרוס: רוצים בעצם לראות את ניגוד העניינים, שבעצם העברת כספים לגורם מסוים.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שהוא עובד שעה בשבוע ומקבל פחות משכר מינימום.

ניסן סלומינסקי: אם זאת עבודה רגילה, זה יכול להיות סכום אדיר.

<גלי גרוס: השאלה לגמרי מובנת.

<גלי גרוס: מצד אחד, ניסינו לא לדרוש דרישות דיווח אם אין להן ממש הכרח כדי לא להכביד בבירוקרטיה.

<גלי גרוס: מצד שני, זה ברור שכל פרט פה הוא חשוב.

<אייל גלובוס: אנחנו נחשוב על זה.

ניסן סלומינסקי: אני מציע שנסיים פה.

ניסן סלומינסקי: נצטרך לעשות עוד ישיבה.

<נעמה מנחמי: יש לנו עוד כמה טפסים.

ניסן סלומינסקי: נצטרך גם לדון ב-7א וב-7ב.

ניסן סלומינסקי: בעזרת השם, נקבע עוד ישיבה.

ניסן סלומינסקי: תודה לכם, הישיבה נעולה.