הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 105, 2017-12-06 09:43

מכלוף מיקי זוהר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הוועדה לצדק חלוקתי ושוויון חברתי.

מכלוף מיקי זוהר: הנושא שלנו היום דרישה לתכנית חומש להשכלה גבוהה לצעירים בפריפריה החברתית.

מכלוף מיקי זוהר: הוועדה שלנו החליטה לקיים היום את הדיון וכבר קיימה גם מספר דיונים בכל מה שקשור להשכלה גבוהה לצעירים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, צריכים לזכור שהפריפריה היא לא רק פריפריה גיאוגרפית אלא גם חברתית, יש הרבה מאוד מקומות במרכז הארץ שנחשבים כפריפריה.

מכלוף מיקי זוהר: אגב, יש שם גם הכרה על ידי המשרד לנגב והגליל בנושא הזה.

מכלוף מיקי זוהר: יש גם אוכלוסיות מסוימות, ואנחנו עוקבים אחרי הפעילות שנעשות לגבי אותן אוכלוסיות, האם הן מקבלות את היכולת לקבל השכלה ברמה גבוהה, בהתאם לנסיבות.

מכלוף מיקי זוהר: לצערי הרב המשימה עדיין לא הושלמה.

מכלוף מיקי זוהר: זהו חלק מרכזי בתפקוד של הממשלה, להגשים את העניין הזה בו כל צעיר, לא משנה מהיכן הוא, יוכל לרכוש השכלה גבוהה.

מכלוף מיקי זוהר: זה דבר קריטי לעתידה של מדינת ישראל, אני חושב שגם קריטי ביותר לצמצום הפערים בחברה הישראלית בהתאם למה שהוועדה הזאת חרטה על דגלה לעשות.

מכלוף מיקי זוהר: ישנם צעירים יוצאי הפריפריה החברתית מישובים בשכונות במצב סוציו אקונומי נמוך, והם לא מגיעים לצערי הרב מספיק לשערי האקדמיה.

מכלוף מיקי זוהר: 81% מהישובים החזקים לעומת 22% מהישובים החלשים.

מכלוף מיקי זוהר: פער של כמעט פי 4 בין ישוב חזק לבין ישוב מוחלש מבחינת היכולת שלו לשלוח ילדים באקדמיה.

מכלוף מיקי זוהר: פחות מהם לומדים באוניברסיטאות, 50% מהסטודנטים באשכולות 9-10 לעומת 37% מאשכולות 3-4.

מכלוף מיקי זוהר: יותר מכך, הפערים בתחומי הלימוד הם שרק 8.4% מהסטודנטים באשכולות 1, 2 לומדים הנדסה ואדריכלות, לעומת 20.1% מקרב הצעירים באשכולות 9-10.

מכלוף מיקי זוהר: בדיון הקודם שקיימנו נתוני המחקר של הכנסת קבעו שצעירים שמשתייכים לאשכולות נמוכים משתלבים פחות במערכת ההשכלה ופחות בהיצע לגבי תחומי הלימוד.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שהדיון הזה היום הוא דיון חשוב, מאחר ואנחנו צריכים לפעול להגדלת אחוזי הסטודנטים הצעירים מהפריפריה בשערי האקדמיה כדי לייצר שוויון, לכן גם ביקשנו לערוך את הדיון הזה.

מכלוף מיקי זוהר: אני מבקש שיהיה היום דיון פורה ורציני, אני אשמח לקבל התייחסות מחברי הכנסת, ולאחר מכן כמובן גם כל המוזמנים הרבים שהגיעו לכאן, אני מקווה שכולם יספיקו לדבר.

מכלוף מיקי זוהר: אני חייב לומר שכנראה במהלך הדיון יחליף אותי אחד מחברי הכנסת שהם חברים בוועדה להמשך ניהול הדיון, כי אני חייב אהיה ללכת למספר דקות לוועדת הכספים לנהל דיון במקומו של חברי חבר הכנסת גפני, אבל אנחנו נשתדל למצות את הדיון היום על מנת שגם יוסקו מסקנות רלבנטיות לשיפור המצב.

מכלוף מיקי זוהר: חברי הכנסת רוצים להתייחס עכשיו או מעדיפים לשמוע קודם כל את המוזמנים?

<קריאה: אני מעדיף לשמוע קודם ואז להתייחס.

מכלוף מיקי זוהר: חברי חבר הכנסת וקנין?

מכלוף מיקי זוהר: תעדיף לשמוע את המוזמנים קודם?

יצחק וקנין: כן.

מכלוף מיקי זוהר: רם שפע.

מכלוף מיקי זוהר: יו"ר התאחדות הסטודנטים בבקשה.

רם שפע: בוקר טוב לכולם.

רם שפע: תודה רבה חבר הכנסת זוהר על הדיון, אנחנו מעריכים את זה מאוד.

רם שפע: יזמנו את זה כדיון המשך מתוך הבנה שהדיונים פה מצליחים לייצר, או אנחנו מקווים שהם יצליחו לייצר הלך רוח יותר משמעותי מכיוון שבעינינו, ותיכף נראה את זה במצגת יותר מסודרת, הדבר הכי מתסכל הוא שכולנו כבר מבינים את המצב.

רם שפע: כל מי שיושב פה בחדר אני מתאר לעצמי, מודע לכך שיש בעיה קשה, אנחנו נציג אותה בנתונים שהבאנו בדו"ח צעירים בתחילת השנה, ועכשיו השאלה היא מה עושים הלאה.

רם שפע: אני לא רוצה להגיד את ההצעות שלי בתחילת הדיון, אבל בסופו של דבר בשביל שמשהו באמת יקרה מתוך הדיון הזה יושבים פה נציגי מל"ג שאני מעריך ומכיר היטב, אבל בסופו של דבר כרגע הם לא עושים שום דבר מהדברים האופרטיביים שהם צריכים, וגם הדברים שהם יגידו בהמשך, מכיוון שאני מכיר את מה שהם יגידו, אני אדע בדיוק לפרט למה זה לא הדבר שצריך לקרות, ולצבוע תקציבים קיימים ולהגיד שיש תכנית לפריפריה זה בסדר, אבל זה בסופו של דבר לא מה שצריך לקרות.

רם שפע: נציג בינתיים ואחרי זה נתווכח בכיף עם שותפיי.

רם שפע: כפי שגם אתה הצגת, אנחנו מדברים בנתונים שלנו שהגיעו מנתוני הלמ"ס, לא המצאנו שום דבר אלא רק ריכזנו את הנתונים, כפי שאמרת אנחנו מדברים על מצב של פי 4 ומי שיסתכל על הנתונים שהמל"ג הוציאה בתחילת השנה, לצערי המגמה הזאת נמשכת ולא נעצרת, ואנחנו רואים שהישובים מהאשכולות החזקים מצליחים להגיע ביתר קלות לאקדמיה לעומת ישובים מאשכולות יותר נמוכים שנתקלים בקשיים.

רם שפע: תיכף גם נדבר על השלב הבא, כי הרבה פעמים מתמקדים במה שקורה לפני ההגעה לשערי האקדמיה, השאלה היא מה קורה בשלב שמגיעים והאם מצליחים להסתדר.

רם שפע: מעיין הצטרפה והיא תיכף תחזק אותי.

רם שפע: נתונים דומים בהקשר של אוניברסיטאות ומכללות, אז באופן כללי אני חושב שמערכת ההשכלה הגבוהה צריכה לשאול את עצמה הרבה שאלות על תפקידן של האוניברסיטאות לעומת תפקידן של המכללות בהיבטים של נגישות והיבטים של מקצועיות אקדמית, ועדיין אנחנו חושבים שהפערים האלה הם הרבה הרבה יותר מדי גדולים, שימו לב שיש גם פילוח לפי המכללות לחינוך והמכללות הלא מתוקצבות, זה בעצם ארבעת הסוגים השונים של המוסדות.

רם שפע: הנתונים גם פה מדברים בעד עצמם.

<מעיין חג'אג': אני רכזת מדיניות אקדמית ואחראית על תחום תעסוקה בהתאחדות.

<מעיין חג'אג': בעצם באמת כמו שרואים בשקף, גם בבחירת תחומי הלימוד בעצם צעירים מהפריפריה מגיעים למקצועות פחות סלקטיביים, מה שמוביל אותם לפחות מוביליות בהמשך.

<מעיין חג'אג': לא רק שהם לא לומדים באוניברסיטאות הם גם - - -

מכלוף מיקי זוהר: אגב, באחד הדיונים פה בוועדה הדגשנו את נושא ההסללה.

מכלוף מיקי זוהר: פה זיהינו מצב בו משרד החינוך מסליל חבר'ה מהפריפריה דווקא לא לאקדמיה אלא למקומות אחרים, וזה דבר שמאוד הכעיס את הוועדה ואפילו ערכנו על זה דיון נוקב.

מכלוף מיקי זוהר: אם יש לכם התייחסות גם לזה נשמח לשמוע.

<מעיין חג'אג': אוקיי.

<מעיין חג'אג': אני אגיד שגם מאלה שכן מגיעים לאקדמיה, מאלה שלא מוסללים למקומות אחרים, גם שם בעצם העובדה שהם מגיעים לאקדמיה לא בהכרח מייצרת להם מוביליות ולא בהכרח פותרת את המצב שממנו הם מגיעים ומשפרת את העתיד שלהם ושל ילדיהם, שזו סוגיה שאנחנו חושבים שצריך להידרש אליה.

<מעיין חג'אג': זאת אחת הסיבות שאנחנו שמחים שיש את הדיון היום בוועדה, מכיוון שמי שכבר כן מגיע לאקדמיה ברור שצריך לעשות מאמצים שיותר צעירים מהפריפריה החברתית יגיעו לאקדמיה, רצוי שהאקדמיה תמלא את התפקיד שהיא מייעדת לעצמה בהיבט הזה וגם תגדיל את המוביליות שלהם וגם תספק השכלה שהיא איכותית ובמקצועות סלקטיביים, ולגבי מי שבאמת מוסלל, כמובן שהסללה זו לא הדרך מבחינתנו וצריך לאפשר לצעירים בכלל ולצעירים מהפריפריה החברתית בפרט את מגוון האפשרויות וההזדמנויות לבחור מה שמתאים להם, מהרצון האישי שלהם.

רם שפע: אני אגיד על זה מילה, אני אקריא את הכותרת שהיא קצת חשוכה, למרות כל זאת ולמרות הפערים אין כאן תוכנית הוליסטית במל"ג או בשום משרד אחר, לשינוי המצב.

רם שפע: אני רוצה להסביר את הסיטואציה.

רם שפע: מערכת ההשכלה הגבוהה עובדת לפי תכנית רב שנתית לשש שנים והיא מייצרת תכניות פעולה בכל מיני אפיקים שהיא מבינה שצריך לפעול בהם, ובהקשר הזה חשוב להגיד יש הרבה עבודה מדהימה לסוגים מסוימים של אוכלוסיות, יש תכנית להנגשה לאוכלוסייה החרדית, יש תכנית להנגשה לאוכלוסייה הערבית, יש תכנית ליוצאי הקהילה האתיופית והרבה דברים מדהימים, אבל אין תכנית שמסתכלת בצורה הרבה יותר הוליסטית ומקיפה על יוצאי הפריפריה שגם פה ברור לכולם שזו הגדרה מורכבת שאפשר לתקוף אותה מהרבה כיוונים, אבל אם אני אסתכל על זה ככותרת כללית, ובסופו של דבר זה בסדר שהמל"ג יצאה בתכנית הרב שנתית שלה, אבל אנחנו יודעים טוב מאוד שיש עדיין המון משאבים שאפשר להסיט, ואנחנו קוראים גם בפעם הבאה לדרגים הכי בכירים, ותיכף אני אציע את מה שבאמת צריך לעשות, הדרגים הכי בכירים במערכת של המל"ג ות"ת, שבעצם הות"ת כמתקצבת, להתחייב לתכנית כזאת ולא לצבוע תקציבים קיימים בטענה שיש כבר תכנית כי פשוט אין ושום דבר אחר שיגידו לא יעבוד.

<מעיין חג'אג': הדברים שלא קיימים היום במל"ג כמו שרם אמר זה שאין מענה במהלך הלימודים לפעולות מניעת נשירה, זו בעיה שהיא רוחבית לגבי כלל האוכלוסיות והיא חשובה פי כמה וכמה בנושא של - - -

יצחק וקנין: כמה אחוזי נשירה יש?

<מעיין חג'אג': זו שאלה מצוינת, כי אף אחד לא בודק את הנתונים האלה באופן מסודר.

יצחק וקנין: אני יודע לגבי האוכלוסייה החרדית.

יצחק וקנין: אני חושב שהאחוזים שם הם גבוהים כל כך ולא נעשה כלום כדי למנוע את זה.

יצחק וקנין: אני יודע שיש מעל 36% נשירה, שהם לוקחים גם את אלה שממשיכים במסלול אבל לא הולכים לתואר.

יצחק וקנין: ממשיכים, זה נחשב כנשירה.

יצחק וקנין: אם אני לוקח את זה בחשבון זה 50% נשירה.

<מעיין חג'אג': אני רק אומר שהאופן שבו צריך למדוד נשירה הוא מאוד סבוך ומורכב והיום אין דרך אחת למדוד נשירה, שזו סוגיה אחת שצריך לעסוק בה, ואני מסכימה איתך לחלוטין.

<מעיין חג'אג': ספציפית לגבי התכנית של החברה החרדית, אני שמחה להגיד שלבקשתנו הוכנסה השנה לתכנית החומש החדשה התייחסות לסוגיית הנשירה ואנחנו מקווים שבאמת המל"ג יעשו את הפעולות הנדרשות, אבל זו פעולה שנדרשת לגבי כלל האוכלוסיות, בטח ובטח בפריפריה החברתית.

יצחק וקנין: אין ספק.

יצחק וקנין: אני מסכים איתך לחלוטין שהדבר הזה צריך להיות לאורך ולרוחב לכל האוכלוסיות.

יצחק וקנין: אבל מאחר, בתוך הדברים שאת אמרת שיש איזה תיעדוף לאוכלוסייה ערבית, חרדית, לתת להם להיכנס למסלולים טכנולוגיים, להשלמת תארים ודברים כאלה, לצערי הרב כשאתה לוקח אותם ומכניס אותם למסלולים האלה וכשיש נשירה כזאת גדולה כל המערכת צריכה להבין שדווקא פה צריך לתת חיזוק גדול מאוד.

יצחק וקנין: אני אומר שלכולם צריך לתת חיזוק, כל אחד שנושר זה אובדן, אבל במיוחד באוכלוסייה שאני בא ממנה אני חושב שהדברים האלה צריכים להיות זועקים, מכיוון שמישהו צריך לקחת בחשבון שגם בסוף התהליך, ואני אומר את זה לאור הדברים שאני נתקל איתם כמעט יום יום, שגם בסוף התהליך הציבור הזה כמעט ולא מוצא תעסוקה.

יצחק וקנין: הציבור החרדי, גם הציבור הערבי נמצא באותו מסלול.

רם שפע: בכל הנקודות האלה נגענו, ואני חושב שהנקודה האחרונה חשובה בהקשר של גם תכנית של המל"ג, וזה דבר שאנחנו טוענים אותו הרבה פעמים, כשמסתכלים על צעירים במדינת ישראל, צריך להסתכל על כל הרבדים שלהם ואז גם הרבה פעמים יש חוסר חפיפה בשלב שהצעיר מגיע לפני שהוא באקדמיה, ובסיטואציה הזאת הרבה מאוד פעמים צריך שיתופי פעולה בין הרגולטורים, במובן של משרד החינוך ומל"ג, שזה גם דבר שבהקשר הזה נדרש, אחרת יהיה מאוד קשה לבצע איזה שהוא דבר מקיף.

רם שפע: נעבור להמלצות שלנו כבר בשלב הזה.

רם שפע: אנחנו חושבים שצריך להקים איזו שהיא ועדה, וחבר הכנסת זוהר, אנחנו חושבים שזו קריאה שצריכה לצאת ממך והיא יכולה להיות בראשותך או בראשות מי שתחשוב שנכון, אחרת הדיון הזה לצערנו יכול, ייאמרו בו כל מיני אמירות יפות אבל אנחנו צריכים ליצור לו המשך ובאמת להוביל לתכנית אמיתית, אז אנחנו בעניין הזה נשמח לשיתוף הפעולה שלך כפי שזכינו לו עד היום.

רם שפע: כל נושא הנשירה שדיברתם עליו עכשיו, עד שלא יקימו מנגנון אמיתי שבודק את הנתונים לנשירה, אנחנו נמשיך לדבר באוויר, מכיוון שגם אם נצליח לייצר הנגשה גבוהה יותר, אבל אף אחד מאיתנו לא ידע להגיד מי נושר ובאיזה שלב ולמה הוא נושר, אז לא עשינו בזה שום דבר וברור לכולנו שכפי שאמרת, ככל שהגעת מרקע אולי שהיה מעט יותר קשה להגיע לאקדמיה, סיכויי הנשירה שלך גבוהים יותר ואם לא נותנים את הטיפול ההוליסטי - - -

יצחק וקנין: סליחה שאני עוצר אותך, במקום שנותנים לזה טיפול זה מוריד את האחוזים ל-6%-7%, אני אומר את זה באחריות.

יצחק וקנין: איפה שאנחנו לקחנו את עצמנו עם כוחותינו, ואנחנו נותנים לזה את הגיבוי, מורידים את אחוזי הנשירה, אבל צריכים משאבים לדבר הזה, זה לא פשוט.

רם שפע: נשמח לשמוע איפה זה קורה ונלמד את זה.

רם שפע: רשמנו לעצמנו לבדוק איפה אתם עושים את זה כדי שנלמד אם יש תכניות טובות אז שווה לקחת אותן גם אלינו.

רם שפע: סעיף 3 מדבר על תקצוב מוסדות, אבל זה יכול להיות חלק מהפתרון הכולל של לייצר תכנית משמעותית של המל"ג ות"ת לעניין ואז מן הסתם צריך גם לייצר תקצוב למוסדות, אחרת זה לא יעבוד.

רם שפע: כל מה שקשור לתכניות מלגות והצטיינות, גם פה בעינינו יש פער אדיר, אז יש כל מיני דברים שקורים וכל מיני אוכלוסיות ספציפיות ותכניות מלגות ספציפיות שאנחנו גם מכירים ועובדים איתם כמי שמוביל את פורום המלגות שהרבה מאוד גופים יושבים איתנו ונותנים מלגות, אבל אין שום הסתכלות של המדינה כלפי איזה מלגות ניתנות.

רם שפע: סתם שאלה לחלל האוויר: מישהו יודע כמה כסף בשנה מדינת ישראל, וגם גופים פילנתרופיים שמים על המלגות בשנה?

רם שפע: 4 מיליון נזרק פה, אנחנו מדברים על מיליארד ו-200 מיליון שקל בשנה לפי הנתונים שלנו, ובעצם אין שום יכולת להבין לאן כל הכסף הזה הולך והמון פעמים יש אחלה חמש תכניות מצוינות להנגשה לאוכלוסייה הערבית רק שהן לאו דווקא מדברות אחת עם השניה כתכניות, וכשהמערכת לא תמיד מצליחה להסתכל על זה כמו שצריך, בעינינו נוצר כפל שפשוט לא עוזר, אז בעניין הזה צריך לפתור אותו.

יוסף ג'בארין: פה למה אתם לא מטפלים בזה?

יוסף ג'בארין: לכאורה יש לכם את כל הכלים לעשות את זה.

יוסף ג'בארין: אתם לא צריכים בכלל את ה- - - מיליארד וחצי, מיליארד ו-400,000 אפשר לבקש מידע מהמוסדות להשכלה הגבוהה, לבקש מהמל"ג לעשות אולי ניתוח.

רם שפע: קשה מאוד להגיע למידע הזה וכרגע המידע היחיד שיש הוא ממחלקת המידע שלנו, מכיוון שצריך לאסוף נתונים, הנתונים הם לא של המוסד, המוסד עצמו לא יודע להגיד מאיפה הסטודנטים שלו קיבלו מלגה וצריך לפלח את זה מהמון כיוונים ביחד.

רם שפע: מי שמכיר, בשנה האחרונה השקנו חברה, מיזם שנקרא מלגה - - - שתכליתו להכיר את כל סוגי המלגות בישראל, שכולם ייכנסו לתוך המשפך הזה ואז יהיה לנו קל לנטר ולייצר דאטה על מאיפה זה מגיע, אבל זה מורכב כי אם יש קרן פילנתרופית שהחליטה לתת עכשיו מיליון שקל מלגות בפריפריה, אני צריך למצוא אותם, גם את הסטודנטים וגם את הקרן, ויש המון המון קרנות כאלה, ולכן גם המספר שנתתי הוא רק מהנתונים שהצלחנו להשיג.

רם שפע: מה שאומר שיכול להיות שיש עוד הרבה מאוד כסף שאנחנו פשוט לא יודעים לדבר אותו ולמצוא אותו, זה רק הגופים הגדולים.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה.

מכלוף מיקי זוהר: יישר כוחכם על המעורבות, על האכפתיות, על העבודה הרצינית.

מכלוף מיקי זוהר: זה לא מובן מאליו ואנחנו ניתן גב להתאחדות הסטודנטים בכל מה שקשור לסוגיה הזאת שמצמצמת פערים בחברה הישראלית, לשם כך קמה הוועדה, וכל שיתוף פעולה בטח ובטח עמכם הוא שיתוף פעולה ראוי וחשוב.

מכלוף מיקי זוהר: נשמע עכשיו את חברי הכנסת, לאחר מכן נשמע את משרדי הממשלה.

מכלוף מיקי זוהר: את הדיון ימשיך לנהל במקומי בעוד מספר דקות חבר הכנסת יצחק וקנין חבר הוועדה, אני מודה לו.

מכלוף מיקי זוהר: אז נתחיל עם חבר הכנסת יצחק וקנין.

יוסף ג'בארין: יש דו"ח של המל"ג שאתם מציגים או שזה רק ההתאחדות?

יצחק וקנין: המל"ג לא הציג.

יצחק וקנין: כמי שבא מהפריפריה ומכיר את הדברים האלה יותר לעומק, מכיר את המכללות באזור שאני גר, באזור הצפון, בגליל המערבי, לא סתם נגעתי באוכלוסייה החרדית, אני גם מכיר את האוכלוסייה הערבית כי אני חושב שהאזור שלי יש בו את הריבוי הגדול ביותר של אוכלוסייה ערבית.

יצחק וקנין: כמעט כ-50% מתושבים באזור שאני גר הם אוכלוסיית מיעוטים ולכן אני חושב שפה צריך, יושב ראש הוועדה אני אומר לך, כל סיוע שצריך בנושא הזה, שמעתי את התאחדות הסטודנטים ואני חושב שצריך לחזק אותם ולתת להם את כל הכלים והמשאבים שהם צריכים כדי לתכלל את כל המערכת הזאת בצורה נבונה ונכונה על מנת שהדברים האלה יקבלו ניתוב נכון בהכוונה של הסטודנטים, בנשירה של הסטודנטים שהיא גדולה מאוד, אני מכיר אותה באזור שלנו, במיוחד במכללות.

יצחק וקנין: אני גם מסכים לנושא של המלגות שמקבלים הסטודנטים, אני חושב שאפשר לתכלל את זה, אם המדינה הייתה רוצה בקלות הייתה עושה, כמו שהיא עשתה את זה במערכות הרבה יותר מסובכות, במערכת מרכבה היא תכללה את כל העמותות בתוך המערכת של קבלת סיוע מהמדינה או מגופים אחרים, במיוחד מהמדינה, מה המדינה נותנת לטובת הסטודנטים, אבל אפשר לתכלל את זה לאותם גופים פילנתרופיים ששופכים הרבה כסף למלגות, אפשר לתכלל את זה בצורה נבונה ונכונה על מנת להפיק את המקסימום בכל זאת.

יצחק וקנין: אני חושב שאם מדברים על המחר, על אותו דור שאנחנו צריכים אותו באזור הפריפריה, זה אותם סטודנטים.

יצחק וקנין: אני יכול להגיד, הבנות שלי היו צריכות להגיע למרכז הארץ כדי למצוא עבודה אחרי תקופה ארוכה, שלא לדבר על התעסוקה של הסטודנטים.

יצחק וקנין: מסיימים תארים, אין תעסוקה באזורים שלנו, הבעיה הקריטית ביותר זה המשפך השני, שזה התעסוקה, אתה שולח סטודנט, מכשיר אותו, הוא חוזר אליך ולמחרת הוא לוקח את התיק ועוזב למרכז הארץ.

יצחק וקנין: שתי בנותיי גרות במרכז הארץ, כי אין תעסוקה.

יצחק וקנין: גם אם יש תעסוקה, אז היא תעסוקה ברמת שכר נמוכה מאוד.

יצחק וקנין: כל הדברים האלה, אי אפשר רק להגיב נגב-גליל, פריפריה, כמה אנחנו מסייעים, אני שומע את זה פה כבר כל כך הרבה שנים שאני בבית הזה, ואני אומר שצריכים לעשות משהו ואני חושב שדווקא מיקי כיו"ר הוועדה, אתה עושה עבודה נכונה ועבודה טובה בתקופה הקצרה שאתה משמש כיו"ר הוועדה.

מכלוף מיקי זוהר: תודה.

יצחק וקנין: יש לזה חשיבות כל כך גדולה לצמצם פערים בין הפריפריה, כי כל הזמן דיברו ולא עשו הרבה.

יצחק וקנין: אני חושב שדווקא בתקופה הזאת אתה הבאת את זה למקום של מודעות כזאת שכולנו מבינים שאי אפשר רק לדבר ולומר סיסמאות ולא לעשות כלום.

יצחק וקנין: אני חושב שכל גיבוי שאתה צריך פה בוועדה גם בתוך ועדת הכספים ובתוך הוועדות, לעשות, על מנת לקחת את הדבר הזה ולהרים אותו, זה העתיד של מדינת ישראל.

מכלוף מיקי זוהר: אני קודם כל מודה לך אדוני, ואני באמת שמח לבשר שהוועדה השיגה לא מעט הישגים בפרק הזמן הקצר שלה.

מכלוף מיקי זוהר: קשה לוועדות בכנסת לעשות הישגים, אבל יש הישגים.

מכלוף מיקי זוהר: אגב, אני גם רוצה לברך את המחלקה החדשה שקמה, יחידת כתף שעכשיו פועלת להביא לתוך הוועדות איזה שהן "שיניים" מול משרדי הממשלה.

מכלוף מיקי זוהר: זו ההזדמנות לומר שהבאנו כמה רעיונות לייעול, וכולם התקבלו דווקא באהדה, למשל כמו יכולת של הוועדה לחייב את המשרד לערוך דיון בנושא שעליו דנה הוועדה.

מכלוף מיקי זוהר: לערוך דיון בין משרדי.

מכלוף מיקי זוהר: לעשות למשל איזה שהם לחצים על שר באופן כזה שאתה תוכל לחייב שר כוועדה להשיב לך תוך שבעה ימים בתשובה מפורטת בגין נושא הדיון, דברים שיכולים באמת לתת עוד "שיניים" לוועדות, ולמרות זאת אני חייב לומר, ואני מאמין שזה גם יקרה, חלק מהצעות הייעול שלנו כוועדה לאגף החדש שקם, ואין לי ספק שזה גם יכול להועיל אחר כך בהמשך לעבודות הוועדה, למרות שבכל מקרה, גם לוועדה שלנו אפשר לומר בצניעות רבה, ברוך השם יש לא מעט הישגים.

מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת יוסף עטאונה בבקשה.

מכלוף מיקי זוהר: יצחק וקנין מחליף אותי.

מכלוף מיקי זוהר: (היו"ר יצחק וקנין)

יוסף עטאונה: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יוסף עטאונה: קודם כל אני מברך על עצם הדיון.

יוסף עטאונה: לדעתי זהו אחד הנושאים המאוד מרכזיים וחשובים ומכריעים גם בכל חברה, במיוחד בפריפריה.

יוסף עטאונה: חברי דיבר שהוא בא מהפריפריה, אני רוצה דווקא לדבר על הפריפריה שהיא בתוך הפריפריה, ראינו את הנתונים של התאחדות הסטודנטים ואני מברך אתכם על העבודה שאתם עושים בצוות שעשיתם.

יוסף עטאונה: אנחנו רואים את הפערים אבל בתוך הפערים האלה יש את הפריפריה כמו שאמרתי, שבתוכה האוכלוסייה הערבית בכלל והבדואית בפרט, שהיא נמצאת ממש רחוק יותר מהנתונים שאתם הצגתם, ולכן המצב לגבי האוכלוסייה הערבית בכלל והאוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב מחייב את המל"ג לתכנית ברורה, תכנית עם יעדים ולוח זמנים ותקציבים, וכמו שחברי אמר מהתאחדות הסטודנטים, שיש הרבה תכניות ולפעמים לא יודעים מה קורה בתוך התכניות וגם בתוך המלגות עצמן.

יוסף עטאונה: אני יודע שבימים אלה מתגבשת תכנית לגבי האוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב, ולצערי הרב היו הרבה תכניות וחלק גדול מהתכניות לא תמיד הולכות לתכלית התכנית שמקדמים את האוכלוסייה הערבית להנגשה להשכלה.

יוסף עטאונה: חלק גדול מהתקציבים ומהתכניות הולכות למכללות ולתכניות שלא מביאות לקידום האוכלוסייה הערבית ולהנגשה, ולכן כל תכנית שבאה וחושבים עליה לגבי החברה הערבית בכלל והערבית הבדואית בפרט, צריך לשבת עם אנשי חינוך בתוך האוכלוסייה הערבית, עם מנהלי בתי הספר, מנהלי אגפי חינוך, מפקחים, ולבנות תכנית שתקדם את האוכלוסייה.

יוסף עטאונה: לא יכול להיות מצב שמצהירים שבחמש שנים רוצים להכפיל את מספר האקדמאים בקרב החברה הערבית בנגב, אדוני היושב ראש, ולא מדברים בצורה משמעותית רצינית ועקבית ויודעים מה הצרכים בשטח.

יוסף עטאונה: הצרכים מאוד מאוד צועקים, הפערים מאוד גדולים והם רחוקים מהנתונים שהוצגו כאן לגבי האוכלוסייה הערבית בנגב שמצטרפים לאקדמיה.

יוסף עטאונה: נכון שבשנים האחרונות יש התקדמות אבל היא לא משמעותית, היא לא מספיקה והיא לא יכולה להביא להתפתחות החברה ולשילובה בכלל.

יוסף עטאונה: הנושא של ההשכלה הוא נושא מאוד מאוד מכריע לגבי החברה הערבית בנגב.

יוסף עטאונה: יש אתגרים רבים, חברתיים, כלכליים ופוליטיים, ואם רוצים להתמודד עם אתגרים אלה יש לפתח את מערכת החינוך, צריך להנגיש את ההשכלה, את איכות תעודת הבגרות.

יוסף עטאונה: דבר נוסף שצריך לקחת ולפתח תכניות גם ברורות לגבי אוכלוסיות אלה בתוך האוניברסיטאות.

יוסף עטאונה: יש ניסיונות פה ושם שהם לא מספיקים לעזור לסטודנטים הערביים בתוך האוניברסיטאות עצמן.

יוסף עטאונה: סטודנטים אלה שבאים מתוך החברה יש להם קשיי הסתגלות בתוך האוניברסיטאות ותמיד בשנה הראשונה או בשניה, אם אין נשירה יש שינוי במקצוע, ולכן חשוב מאוד שסטודנטים אלה יקבלו תכניות ברורות, יהיה מנגנון ליווי, גם לגבי השפה גם לגבי כתיבה מחקרית, גם לגבי כל מה שקורה בתוך האוניברסיטה.

יוסף עטאונה: היום הדבר לא כל כך ברור, לא כל כך מוסדר, ולכן בכל תכנית חומש שאתם מדברים עליה לדעתי צריך לענות על כל הצרכים של הסטודנטים.

יוסף עטאונה: מהנגשה, מאיכות תעודת הבגרות, למעקב וליווי הסטודנטים בתוך האוניברסיטאות, מלגות, מעונות וגם מקצועות לימוד, גם תיאום בין המכללות והאוניברסיטאות לגבי תכניות ייחודיות.

יוסף עטאונה: לא יכול להיות מצב שהתכנית הייחודית במכללה Y או מכללה X תהיה לפי האינטרס של המכללה ולא האינטרס של הסטודנטים והאוכלוסייה.

יוסף עטאונה: תודה.

יצחק וקנין: תודה לחבר הכנסת יוסף.

יצחק וקנין: ידידנו יוסף ג'בארין בבקשה.

יוסף ג'בארין: תודה לכבוד היושב ראש.

יוסף ג'בארין: האמת היא, אני הנחתי שתהיה בכל זאת הצגה מטעם המל"ג, כי בכל זאת יש תכניות חומש.

יוסף ג'בארין: אז זה שלא הצגתם כי עשיתם את זה במקומות אחרים?

יוסף ג'בארין: אתה רוצה להתייחס?

<קריאה: אחר כך נתייחס לכל הדברים.

יוסף ג'בארין: סוגיית ההנגשה מעוררת אצלי במסגרת העבודה הפרלמנטרית שלי תהיות במישור הזה של השכלה גבוהה בקרב האוכלוסייה הערבית, לגבי העתיד של ההשכלה הגבוהה אצל הצעירים הערביים.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לדבר שהוא אולי לא כל כך מוכר בחברה היהודית, שזה מספרם ההולך והגובר של צעירים ערבים שבוחרים היום ללמוד במוסדות להשכלה גבוהה ערבים, בין אם זה בגדה המערבית, בין אם זה בירדן.

יוסף ג'בארין: הקרבה הגיאוגרפית של המוסדות הללו מאפשרת להם להיות גם קרובים לבית, לא צריך לנסוע לארצות הברית או לאירופה, וגם ללמוד מקצועות שלא היו מתקבלים אליהם בישראל ואני חושב שהמגמה הזאת היא לא כל כך קיימת ברדאר, לא של התאחדות הסטודנטים מטבע הדברים, כי הם עוסקים הם הסטודנטים בתוך ישראל, ולא של המל"ג.

יוסף ג'בארין: הנתונים האחרונים שיש לי מלפני כחודש מצביעים על כך שכיום יש יותר מ-8,000 סטודנטים ערבים מישראל שלומדים באוניברסיטאות בגדה המערבית.

יוסף ג'בארין: 8,000.

יוסף ג'בארין: זה בלי האוניברסיטה אל-קודס הפתוחה.

יוסף ג'בארין: שזה לדעתי עוד מאות שם.

יוסף ג'בארין: אז המספר אולי יכול להגיע ל-9,000 ו-10,000, וזה קרה תוך תקופה קצרה של כמה שנים.

יוסף ג'בארין: רק באוניברסיטה אחת שהיא האוניברסיטה האמריקאית בג'נין, רק שם יש יותר מ-5,000.

יוסף ג'בארין: באוניברסיטה אחת, יותר מ-5,000 סטודנטים מהחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: עוד 1,200 בשכם, באל-נג'אח, עוד 1,200 בחברון ועוד כמה מאות פה ושם.

יוסף ג'בארין: אם נוסיף לזה את האלפים שלומדים בירדן ואת ה-2,000-3,000 שלומדים באירופה, אנחנו הולכים בכיוון שהיום אולי כמחצית הסטודנטים הערבים בתוך ישראל, הם בחו"ל.

<ארן זינר: פחות.

יוסף ג'בארין: שליש?

יוסף ג'בארין: 40%?

<ארן זינר: רק בתואר ראשון היום מהחברה הערבית לומדים כ-38,000 סטודנטים ערבים.

יוסף ג'בארין: אז כ-25% אולי.

<ארן זינר: עדיין זו תופעה חשובה.

יוסף ג'בארין: היא תופעה חשובה כי היא מסמלת גם מגמה.

יוסף ג'בארין: וכשאנחנו שומעים את הסטודנטים הללו הם אומרים "אנחנו לא מתקבלים לסיעוד בישראל, לא מתקבלים לרפואה, לרוקחות".

יוסף ג'בארין: אגב, כבוד היושב ראש, חלק מהסטודנטים הללו הם סטודנטים עם ציונים מאוד גבוהים, אבל אם למשל רוצים רפואה או שרוצים רוקחות ולא מתקבלים, חלקם אגב ברפואה נופלים בראיון ולא בציונים, והתופעה הזאת היא ללא פיקוח.

יוסף ג'בארין: יש גם קושי מאוד מרכזי בכל הסוגיה של כשהם חוזרים איך הם מסתגלים לשוק העבודה ואיך הם נקלטים.

יוסף ג'בארין: עכשיו אנחנו מתחילים לטפל בבעיות קשות של התאמות של תעודות ושל הכשרה להיכנס לשוק העבודה, אלה נושאים מאוד מורכבים.

יוסף ג'בארין: נכון שיש גם סטודנטים יהודים שלומדים בחו"ל, אבל זה לא אותו יחס.

יוסף ג'בארין: אי אפשר להשוות ביחס ב ין הסטודנטים הללו לבין הסטודנטים הללו.

יצחק וקנין: אחוז גבוה מאוד.

יוסף ג'בארין: זה נושא שלדעתי המל"ג צריך לקחת אותו לתשומת הלב.

יוסף ג'בארין: בתוך מסגרת ההנגשה היו כמה יוזמות בשנים האחרונות, חוץ מתכנית החומש.

יוסף ג'בארין: אחת – כל מה שקשור לפתיחת מוסד להשכלה גבוהה בישוב ערבי.

יוסף ג'בארין: אגב, בישוב ערבי זה יכול לקלוט גם סטודנטים יהודיים, זה לא רק לערבים, ודבר שני יש כמה מקומות שקיבלו כבר אישורים, אני יודע על אל-קאסבי למשל, קיבלו אישורים אקדמיים לפתיחת תכניות אקדמיות, אבל זה מתעכב ולא ברור למה.

יוסף ג'בארין: אם תוכלו להתייחס במל"ג לשתי השאלות הללו, אני מאוד אשמח.

יצחק וקנין: לפני שאתן למל"ג לדבר, הייתי רוצה לשמוע את מרכז המחקר והמידע של הכנסת שהכין חומר לגבי חלק מהדברים שגם אתה דיברת עליהם.

<אסף וינינגר: תודה רבה כבוד היושב ראש, אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<אסף וינינגר: הנתונים שהוצגו כאן גם על ידי חבר הכנסת מיקי זוהר וגם על ידי התאחדות הסטודנטים הם נתונים שלנו, שהכנו אותם בשנת 2016 עבור חבר הכנסת היום השר אלי כהן, עיבוד מיוחד שנערך לבקשתנו על ידי הלמ"ס.

<אסף וינינגר: הנתונים הוצגו בצורה יפה מאוד, מדויקת מאוד גם על ידי חבר הכנסת וגם על ידי ההתאחדות, רק שני דברים אגיד לגביהם.

<אסף וינינגר: קודם כל באשכולות הנמוכים, אשכולות 1-3 שם אנחנו רואים את עיקר הנתונים הבעייתיים, אנחנו יודעים שהרשויות המקומיות המרכיבות את האשכולות האלה הן בעיקר רשויות ערביות ורשויות חרדיות.

<אסף וינינגר: אלה האוכלוסיות שהמל"ג עצמה גיבשה פתרונות ייעודיים לצורך שילוב שלהם במערכת ההשכלה הגבוהה.

<אסף וינינגר: חשוב שנדע את זה כי יש קשר בין המצב הסוציו אקונומי לבין איזה אוכלוסיות אנחנו מדברים בעיקר.

<אסף וינינגר: הנקודה השניה שחשוב להדגיש, כשאנחנו מסתכלים על פערים במערכת ההשכלה הגבוהה, אנחנו צריכים לקחת בחשבון שפערים במערכת ההשכלה הגבוהה הם פונקציה של פערים חינוכיים שנוצרים בשלבי חינוך מוקדמים יותר, אנחנו רואים את זה בנתוני המיצ"ב, נתוני הבגרות, נתוני הבחינות הבינלאומיות ולכן אי אפשר לנתק בין זה לבין המצב במערכת ההשכלה הגבוהה, וגם את זה חשוב לקחת בחשבון.

יצחק וקנין: לגבי מה שבא מחבר הכנסת ג'בארין, אותם סטודנטים, אחוז גבוה מאוד שלומד במקומות אחרים לא במדינת ישראל, כמו שהוא אמר, בשכם, בג'נין, בירדן, האם - - -

<אסף וינינגר: חבר הכנסת ג'בארין ביקש מאיתנו מסמך בנושא זה, אנחנו כתבנו לו מסמך שאכן מראה.

<אסף וינינגר: אין לי את הנתונים כאן, אבל אכן הרבה מאוד סטודנטים ערבים לומדים גם ברשות הפלשתינית, גם בירדן וגם במדינות שונות באירופה.

<אסף וינינגר: אלה נתונים שראינו אותם.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהגעתם לסביבות 15,000, עם כל ה- - -

<אסף וינינגר: אני לא - - - אבל הנתונים מאוד משמעותיים, בהחלט.

יצחק וקנין: זה כמעט האחוז שאתה מדבר עליו.

יוסף ג'בארין: כן.

יוסף ג'בארין: זה מגיע לשליש.

יצחק וקנין: הייתי רוצה לשמוע את המל"ג.

<ארן זינר: אני אפתח ויוסי ישלים אחר כך.

<ארן זינר: קודם כל אנחנו מברכים מאוד על הדיון הזה, זה נושא חשוב שנמצא בתוך העיסוקים שלנו בין כה וכה, אנחנו גם שמחים לשמוע את הביקורת ולשפר כמובן בהתאם.

<ארן זינר: אני אתחיל עם קצת לגבי החברה הערבית, למרות שאני חושב שזה סוטה מהנושא המרכזי פה אבל אני אחזור עליו כי חשוב להתייחס לנושא של הפריפריה.

יצחק וקנין: אני מקדם בברכה את יו"ר האופוזיציה שבא לדיון החשוב הזה.

יצחק הרצוג: נכון מאוד.

<ארן זינר: לגבי החברה הבדואית, בהמשך להחלטת ממשלה 2397, אנחנו עכשיו ממש בשלבי גיבוש סופיים של תכנית להרחבה של הפעילות כלפי החברה הבדואית.

<ארן זינר: אין ספק גם בהשוואה לשאר החברה הערבית, האתגרים בחברה הבדואית הם הרבה יותר משמעותיים וצריך פעולה ייחודית בשביל לשלב אותם בהשכלה.

יצחק וקנין: זה לא צריך להדליק נורה אדומה, המצב הזה שאחוז כל כך גבוה מתוך אותם סטודנטים הולכים למקומות אחרים ולא פה?

<ארן זינר: אני מתייחס עכשיו לתלמידי חו"ל, קודם כל המטרה שלנו שכולם ילמדו פה.

יצחק וקנין: אני אומר לכם, אם לא ייעשה משהו חריג, המצב הזה ילך ויגיע ל-50% ונמצא את עצמנו במקום לא כל כך טוב.

<ארן זינר: הנתון שכן חשוב לדעת, אין מולי בדיוק את המספרים, אבל אם מסתכלים - - -

יצחק וקנין: כמי שמכיר את יוסף ג'בארין טוב, אני בטוח שהוא נותן את המספרים המדויקים.

<ארן זינר: אין ספק.

<ארן זינר: אני לא אתווכח על המספרים של תלמידי חו"ל אבל מה שחשוב זה הנתון השני, העלייה בייצוג ובמספרים של החברה הערבית בתוך ההשכלה הגבוהה בישראל בשנים האחרונות היא מטאורית והרבה יותר משמעותית ממה שקורה בחו"ל.

<ארן זינר: ועדיין זה נושא חשוב שצריך לדבר עליו.

<ארן זינר: לפני פחות מעשור היינו על בערך 22,000 סטודנטים, אנחנו עכשיו על 38,000 סטודנטים.

<ארן זינר: זאת אומרת זה לא שאנחנו עומדים במקום בתוך המוסדות הישראליים.

<ארן זינר: יש התרחבות מאוד משמעותית, ב-2010 הייצוג של החברה הערבית בתואר ראשון היה כ-10%, היום הוא 16% רק בתואר ראשון, יש גם התקדמות בתואר שני ושלישי.

<ארן זינר: שוב, עדיין חשוב, 15,000 סטודנטים או 8,000, זה לא משנה, המספרים האלה משמעותיים וצריך למשוך אותם - - -

יוסף עטאונה: סליחה, לגבי תכנית החומש למגזר הבדואי, איפה אתם עומדים בדיוק ומה הפרטים של התכנית?

<ארן זינר: אני יכול להגיד רק חלק מהדברים כי לא הכל מאושר.

<ארן זינר: אני אגיד לך איפה שני המוקדים.

<ארן זינר: מוקד אחד זה באמת בישובים, הגברה משמעותית של החשיפה של ההשכלה הגבוהה בישראל לתלמידים הבדואים בישובים הבדואים.

<ארן זינר: אנחנו כבר הכפלנו, יש את תכנית רואד, זו תכנית מקבילה לתכנית הישגים ש- - - אחר כך יציג אותה, הכפלנו השנה את מספר הרכזים שצפויים להיות בחברה הבדואית בדרום מ-5 ל-10 כשלפני שנתיים זה היה 2, שעכשיו בעצם בכל אשכול יהיה רכז ספציפי לחברה הבדואית בישובים, ואנחנו בונים את זה עכשיו עדיין, איזה שהן פעולות נוספות ביחד עם המוסדות האקדמיים כדי לעשות איזה שהוא הליך מיון מרכזי משותף בין המוסדות - - -

יצחק וקנין: יש לכם מספרים או נתונים כמה כסף המל"ג שמה לתכניות האלה, ולתכניות של החרדים?

יצחק וקנין: יש לכם מספרים או שאלה דברים שלא סגורים?

<ארן זינר: לא, התקציב השנתי להחברה הערבית הוא פחות או יותר כ-100 מיליון שקל השנה וזה ממשיך לגדול.

<ארן זינר: החברה החרדית זה יותר גבוה, אבל בערך באותו אזור, אני חושב שזה באזור ה-120 וגם אמור להמשיך לעלות.

<ארן זינר: החברה האתיופית זה - - -

יוסף עטאונה: ה-100 מיליון זה לכל האוכלוסייה הערבית או רק לנגב?

<ארן זינר: ה-100 מיליון זה לכלל החברה הערבית, כשגם בתוך זה החברה הבדואית נמצאת, עכשיו אנחנו מגבירים את הפעילות בחברה הבדואית כי צריך שם יותר פעילות.

<ארן זינר: החלק השני של התכנית שדיברתי עליו, זה באמת תכניות תמיכה מאוד מסיביות בתוך המוסדות, בהמשך לפיילוט של שער לאקדמיה.

<ארן זינר: אנחנו עובדים על זה מאוד ברצינות.

יוסף עטאונה: תוך כמה זמן אתה מעריך שתהיה תכנית מגובשת שאפשר יהיה להציג אותה בפני הוועדה?

<ארן זינר: אנחנו צריכים להציג את זה בוועדת שרים בסוף השנה הזו.

<ארן זינר: זה בתהליכים ובגיבוש.

<ארן זינר: זה מאוד קרוב לסיום.

<ארן זינר: לגבי תלמידי חו"ל, ואחרי זה אחזור לנושא של הפריפריה - - -

יצחק וקנין: שאלה משלימה.

יצחק וקנין: כשאתה אומר 100 מיליון, יוצא בערך 100 מיליון לא וכלוסיה הערבית, 100 מיליון לאוכלוסייה החרדית, בוא נגיד עוד כ-100 מיליון לאוכלוסייה האתיופית, נכון?

יצחק וקנין: פחות או יותר.

יצחק וקנין: השאלה שלי האם ב-100 מיליון האלה אתם לוקחים בחשבון גם את הנושרים?

יצחק וקנין: כי אני חושב שהבעיה המרכזית שקיימת היום זו הנשירה, ולא מטפלים בה מספיק.

יצחק וקנין: אפשר להוריד את אחוזי הנשירה והרווח יהיה של כולנו.

<ארן זינר: אין ספק, זה ממש במוקד של התכניות האלה, של שלושתן.

יצחק וקנין: אבל אני לא יכול לקבל מספרים.

<ארן זינר: בחברה הערבית אני יכול לתת לך מספרים, אנחנו נשמח לתת מדויקים יותר, אבל גם החלק של בחירת תחומי הלימוד אחרי זה משפיע על המעבר בין התחומים והנשירה.

<ארן זינר: שם יש בין 11-15 מיליון שקל בשנה רק על החברה הערבית.

<ארן זינר: בתוך זה יש את התמיכה במכינות הקדם אקדמיות, תכניות בתוך המוסדות עצמן, זה לפחות 50 מיליון שקל בשנה, מלגות לפי תחומי לימוד עוד כ-20 מיליון שקל.

<ארן זינר: אחרי זה גם התעסקות עם תעסוקה, עם - - -משותף ועם מלגות הצטיינות.

<ארן זינר: לגבי תלמידי חו"ל אני אתן עוד התייחסות אחת וזה גם קצת יכניס אותנו לתוך הנושא של הפריפריה.

<ארן זינר: חלק מהסיפור עם הנושא של תלמידי חו"ל, ואני חושב שזה גם מקשר אותנו לנושא של הפריפריה, כשאנחנו מסתכלים איזה תחומי לימוד בוחרים בפריפריה צריך לזכור שככל הנראה הבחירה שלהם באה לא מאותו מקום שאותו אדם מסביון או מתל אביב או מישוב חזק אחר יכול לבחור את מה שהוא רוצה.

<ארן זינר: הם חייבים להסתכל על איפה הם בסופו של דבר יעבדו, וזה משהו שמאוד משפיע על בחירת תחום הלימודים, כי אין להם מקום לקחת סיכון.

<ארן זינר: בחברה הערבית זה מאוד בולט, הייצוג בתחומי ההוראה ובמקצועות הרפואה הוא מאוד גבוה.

<ארן זינר: אני לא מסכים שיש איזה חסם, פשוט הביקוש בחברה הערבית לתחומים האלה הוא מאוד משמעותי.

<ארן זינר: ייצוג של החברה הערבית ברפואה הוא כ-20% שזה די דומה לחלק שלהם באוכלוסייה, ברוקחות אם אני לא טועה זה כבר על 49%, בסיעוד מתקרב ל-40% מהסטודנטים בישראל שהם ערבים, בתחומים האלה, ואנחנו לא מכניסים פה את אלה שלומדים בחו"ל את אותם מקצועות כי הם לא הצליחו להתקבל בארץ.

<ארן זינר: חלק מהסיפור לדעתי עם ההתמודדות עם תלמידי חו"ל זה לנסות לגוון את בחירת תחומי הלימוד של החברה הערבית כשהמפתח הזה הוא קודם כל שבאמת יהיה להם - - - שהם יוכלו להשתלב בכל התחומים בתעסוקה בארץ.

<ארן זינר: לא יודע להגיד שיש לנו את כל הפתרונות לזה, אבל זה באמת נושא שאנחנו מתמקדים בו.

<ארן זינר: לגבי הנושא של הפריפריה, אני חושב שיש פה בעיה שהיא מאוד רחבה, שהיא מעבר לנושא של ההשכלה הגבוהה, שאין היום מיפוי טוב של מי זאת האוכלוסייה שצריכה תמיכה.

<ארן זינר: אני אקח דוגמה בכוונה על עצמי, אני במקור מקיבוץ בעוטף עזה, אני לא חושב שהייתי צריך תמיכה תוספתית בשביל להגיע להשכלה גבוהה.

<ארן זינר: אבל ישוב לידי, נתיבות או שדרות או באופקים בטח הרבה יותר, שם כן צריך להתייחס.

<ארן זינר: או מושבים ליד שהם לא בהכרח חזקים.

<ארן זינר: אין מיפוי מספיק טוב של האוכלוסייה הזאת וזה נכון להשכלה גבוהה, זה נכון גם לעוד הרבה משרדים אחרים.

<ארן זינר: לכן קשה גם לתת מענים.

<ארן זינר: ברגע שאתה עם איזה שהוא "כובע" שיותר קל לזהות אותך, יותר קל לתת את הפתרונות.

<ארן זינר: זה נכון לחברה הערבית, החרדית והאתיופית, ובאמת הפריפריה פה נופלת קצת בין הכיסאות.

<ארן זינר: אנחנו עכשיו מנסים לעשות איזה שהוא מיפוי של האוכלוסייה הזאת, זה בהמשך לשיחות אתכם וגם בתוך המוטיבציות שלנו.

<ארן זינר: אנחנו מנסים לעשות מיפוי ולנסות להבין קודם כל מי האוכלוסייה הזאת ואיפה הפערים ומה הצרכים.

רם שפע: יש צפי לסוף המיפוי?

<ארן זינר: אנחנו יושבים מחר עם למ"ס, זה תחילת המיפוי.

<קריאה: עושים את החלוקה של הפריפריה הגיאוגרפית - - -

<פאני רבינוביץ: מה זאת אומרת, עדיין אין על פלח כזה רחב של האוכלוסייה?

יצחק וקנין: רק תציגי את שמך, את שואלת שאלה נכונה.

<פאני רבינוביץ: אני חברת מועצה של אגודת הסטודנטיות והסטודנטים של האוניברסיטה הפתוחה.

<פאני רבינוביץ: שאלתי מדוע אין עדיין נתונים של פלח ענק באוכלוסייה.

<ארן זינר: זו בעיה שהיא רוחבית, גם בנתונים ש- - -

יצחק וקנין: מי נמצא כאן מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל?

יצחק וקנין: את יכולה להתייחס לנתונים שהוא מציג פה?

<ענבל בן אלי: המשרד לפיתוח הנגב והגליל כולל בתוכו הרבה אגפים, אני מאגף צעירים ואגף צעירים במשרד מתכלל את המיזם של מרכזי צעירים אז אני יכולה להתייחס בהקשר של מרכזי צעירים, פחות לגבי הנתונים, אבל אני אשמח לבדוק.

<ארן זינר: בתוך האשכולות הסוציו אקונומיים אתה יכול מאוד לפספס וגם בתוך אזורים גיאוגרפיים אתה מפספס.

<ארן זינר: זו בעיה אצלנו, אני לא מכיר מיפוי טוב שאיזה שהוא גורם ממשלתי אחר עשה, אם יש אנחנו נשמח להיעזר בו.

<אסף וינינגר: ללמ"ס יש את האזורים הסטטיסטיים - - - ברזולוציה גבוהה יותר, לא כולל את המועצות האזוריות וישובים מתחת ל-10,000.

<אסף וינינגר: אבל זה משהו שמרכז המחקר והמידע רצה לעשות אותו, אבל בגלל בעיות מתודולוגיות זה לא התאפשר בסופו של דבר.

<אסף וינינגר: אם תצליחו לעשות את זה, זה ייתן תמונה יותר מדויקת, יותר מפורטת לגבי מי האוכלוסיות האלה ואיפה הן נמצאות.

יצחק וקנין: אני חושב שעל מנת להיכנס לרזולוציה המדויקת, אין ברירה של המל"ג להיכנס לתוך המועצות האזוריות, לתוך אותם ישובים, לתוך המועצות המקומיות הערביות, המועצות האזוריות שאני בא מאחת מהן בצפון, אני חושב שאין ברירה, אתם חייבים לעשות את זה כדי שהנתונים יהיו מדויקים.

יצחק וקנין: אני יודע על עשרות סטודנטים שלא יכולים ללכת ללמוד בגלל המצב ה- - -

<ארן זינר: זו בדיוק הכוונה.

<ארן זינר: האזורים הסטטיסטיים, זה מתעדכן בערך כל עשר שנים, אז זה גם קצת בעייתי.

<ארן זינר: אבל זה בהחלט הדבר הכי קרוב שיש.

<ארן זינר: אני רק רוצה להציג את מה שאנחנו כן עושים עבור הפריפריה, יש הרבה פעילות, יוסי יציג את זה.

<יוסי סבג: אני מרכז בות"ת.

<יוסי סבג: אני אמשיך את הדברים כדי ש- - - למה שהגענו לכאן, שזה הפריפריה.

<יוסי סבג: כן יש איזה שהוא מיפוי של משרד לפיתוח הנגב והגליל לא באגף צעירים אלא באגף פריפריה חברתית, ששם באמת זה נותן את הישובים והרשויות המקומיות שמוגדרים כפריפריה חברתית.

<יוסי סבג: הבעיה המרכזית זה שהם לא מתייחסים לקוי כרמל ומעלה ולקוי קריית גת ומטה ולכן מה שאנחנו עושים היום, אנחנו באמת פונים ללמ"ס במטרה לעשות מיפוי יותר מעמיק, כפי שציינת ואמרת, כדי להגיע לישובים ולרשויות המקומיות שבאמת צריכים את העזרה.

<יוסי סבג: אני אגיד ואדייק מתוך הדו"ח של התאחדות הסטודנטים, יש תכניות כיום שההתאחדות מכירה, שמתעסקות גם בליווי וגם בצמצום נשירה בתוך האקדמיה.

<יוסי סבג: תכנית הישגים, שארנן, מנהל התכנית גם יוכל להרחיב, שזו גם תכנית שבעצם עוזרת להתיר את החסמים שעומדים בפני בני הפריפריה ללימודים גבוהים, אם זה חסמים של מוטיבציה ומודעות ומוכנות לימודית ועלות כלכלית, הישגים להייטק, שזו תכנית שמאתרת את הסטודנטים הפוטנציאליים להגיע למקצועות הנדסה ומדעים ששם התכנית מתחילה משלב קדם המכינה עד שלב שהם בעצם יוצאים לתעסוקה.

<יוסי סבג: אני אדייק ואומר שבדו"ח של התאחדות הסטודנטים צוין שיש בין 100 ל-200 סטודנטים בתכנית הישגים להייטק.

<יוסי סבג: נכון להיום יש 550 סטודנטים, ובימים אלה אנחנו עובדים ביחד עם משרד ראש הממשלה ומשרד האוצר להאריך את התכנית הזאת למחזורים נוספים כי אנחנו בטוחים ויודעים שהתכנית הזאת עובדת ומבורכת, ואנחנו גם רואים את התוצאות בהתאם, 550 סטודנטים.

יצחק וקנין: תעצור רגע.

יצחק וקנין: אני שואל אותך, כמה שאני שומע פה נתונים והם לא כל כך מסתדרים לי טוב.

יצחק וקנין: לפי מה שאתם אומרים, שתכנית הליווי היא לא תכנית מתחילת המסלול עד סוף המסלול.

יצחק וקנין: זה לא לוקח אותו בתוך שלב הלימודים, כבר שהוא בלימודים, הנשירה היא גבוהה מאוד.

יצחק וקנין: זה קצת סותר את מה שאתה אומר.

יצחק וקנין: אני רוצה לשמוע אתכם, כי אתם גם כותבים את זה.

<מעיין חג'אג': אני אשמח להתייחס.

<מעיין חג'אג': התכנית הישגים היא באמת תכנית טובה ומבורכת ויושב פה מנכ"ל התכנית אורנן, אני מניחה שהוא יוכל להרחיב יותר.

<מעיין חג'אג': ביחס לליווי במהלך הלימודים וצמצום הנשירה במהלך הלימודים, זה לא משהו שהתכנית כרגע יכולה לעשות, זה לא במנדט שלה, ואולי יש מקום להרחיב את האפשרות הזאת ולפתח גם את היכולת שלה להשתלב בצמצום נשירה במוסדות.

יצחק וקנין: זה לא במנדט?

יצחק וקנין: אז זה קצת סותר לי שוב פעם, אתם נותנים נתונים שהם לא מדויקים.

<ארן זינר: הנתונים שלנו תמיד מדויקים.

יצחק וקנין: אנחנו בוועדה של הכנסת.

<מעיין חג'אג': אורנן יכול לספר קצת יותר.

יצחק וקנין: אם התכנית מלווה מתחילה ועד הסוף כפי שאתה אומר, אני מבין.

יצחק וקנין: אז הם לא צודקים.

יצחק וקנין: אבל אם זה כפי מה שהיא אומרת, ולפי מה שאני יודע ואני אומר את זה באחריות, אני יודע קצת דברים, היא לא מלווה את כל המסלול.

יצחק וקנין: היא לוקחת אותנו בתקופת ההכשרה, ומי שנושר בתקופת ההכשרה זה לא תופס אותו בכלל.

<מעיין חג'אג': אני רוצה לציין עוד משהו, תכנית הישגים הייטק שהיא תכנית מצומצמת ספציפית להייטק היא מבורכת וחשובה, 500 סטודנטים זה מצוין, אבל זה בטח לא מספיק וזה טיפה בים.

יצחק וקנין: אתה רוצה להתייחס למה שאמרתי?

<אורנן פודם: אני מנהל תכנית הישגים.

<אורנן פודם: תכנית הישגים היא תכנית של המועצה להשכלה גבוהה שהיום מפעילה עמותת "אלומה" התכנית כוללת היום 32 רכזים שיושבים מקרית שמונה עד אילת במרכזי צעירים ונותנים הנגשת השכלה גבוהה לצעירים, מלווים אותם בכל התהליך של הקליטה לאקדמיה.

<אורנן פודם: למה ללמוד בכלל, איך בוחרים מקצוע, מה ללמוד, מלגות, עד שהם נטמעים באקדמיה.

<אורנן פודם: זו לא תכנית שמטרתה לצמצם נשירה, זה לא מה שהוגדר לה, זה לא התקציב שלה.

<אורנן פודם: חשוב להעלות פה שתי נקודות שלא עלו עד היום, אחת זו המגמה.

<אורנן פודם: אם המגמה כמו שספרו פה של התכנית של הערבים ושל החרדים שמושקע בהן המון כסף, המגמה היא טובה וחיובית ועולים - - -

יצחק וקנין: אני אומר לך שבאוכלוסייה החרדית 36%, 37% נשירה.

יצחק וקנין: אם אתה לא מטפל בזה, ואני אומר לך, בכוחות - - -

<אורנן פודם: לא, אני בא להגיד על האוכלוסייה שבירידה.

<אורנן פודם: לא ראו את זה בגרפים, אבל האוכלוסייה שבירידה מאוד גדולה בשלוש השנים האחרונות, אלה דווקא אשכולות 3, 4, 5, 6, בעיקר 4,5, שזו האוכלוסייה של ירוחם, ערד, מצפה רמון, חצור, צפת, אוכלוסייה שלא מטופלת ודווקא אלה ישובים שלדעתי כן קל להגדיר אותם, אלה ישובים שנמצאים באשכולות 4,5 והם לא מטופלים.

<אורנן פודם: עוד נקודה מאוד חשובה שלא דיברו עליה - - -

<קריאה: גם בצפון, מגדל העמק, אופקים, איפה הם?

<אורנן פודם: בדיוק.

<אורנן פודם: אור עקיבא.

<אורנן פודם: מסכים.

<אורנן פודם: אלה הישובים שצריכים את הצמצום נשירה ומעבר לכך, הרי אנחנו רוצים שהפריפריה לא רק תבוא ותשמע ידע ותרכוש השכלה גבוהה אלא תיצור את ההשכלה הגבוהה ואין היום תכנית לעידוד דוקטורנטים, לעידוד סגל, שיש תכניות מאוד יפות למגזר הערבי.

<אורנן פודם: עידוד לקליטת סגל שגם יבואו וירצו, לא רק יבואו וישמעו.

<אורנן פודם: אנשי חצור, אור עקיבא, אופקים, נתיבות, צריכים ליצור את הידע ולהיות מרצים ואנשי סגל ולא רק לבוא ולשמוע ולרכוש תואר ראשון וללכת.

<אורנן פודם: אלה שתי נקודות שמאוד חשובות.

יצחק וקנין: חבר הכנסת אכרם חסון בבקשה.

אכרם חסון: בוקר טוב.

אכרם חסון: קודם כל אני רוצה לברך, יש ילד מחונן בבית ספר בבית שמש, ילד דתי שהיום מבקר איתי, תעמוד אריאל שיראו אותך, שהוא יסייר בכנסת ואני מקווה שבעתיד הקרוב יהיה גם חבר כנסת טוב ויתרום לחברה בישראל.

אכרם חסון: יש כאן נציגי המועצה להשכלה גבוהה?

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: הם דיברו.

אכרם חסון: תסלחו לי שאני אגיד כמה דברים לא נעימים.

אכרם חסון: אני לא מאמין לשום דבר מדברי המועצה להשכלה גבוהה.

אכרם חסון: אדוני היושב ראש, אין שום נגישות לפריפריה, לערבים, לדרוזים, לחלשים, לחרדים להשכלה הגבוהה, אני בדקתי וחקרתי את זה.

יצחק וקנין: אני הייתי עדין.

אכרם חסון: זה לא דיבורים ולא סיסמאות.

אכרם חסון: אני שנה שלמה מחכה לתשובה מהמועצה להשכלה גבוהה, בתוך ועדת הכספים הנציג שלכם פעמיים הבטיח לי שיגיד לי מה נעשה עם ה-220 מיליון שקל מלגות, 120 מיליון לחרדים, ו-100 מיליון שקל לאלה שנמצאים בסוציו אקונומי נמוך ואלה שעשו שירות לאומי או צבאי, וכמובן העדה הדרוזית נמצאת שם.

אכרם חסון: אדוני היושב ראש, אני פניתי לגפני, פנינו אליהם, גפני נזף בהם, אני שנה שלמה לא מקבל את זה.

אכרם חסון: לכן מניסיוני הרב שנים המועצה להשכלה גבוהה מורחת את הערבים, את הדרוזים, את החרדים, את החלשים.

אכרם חסון: אני באתי וסיפרתי גם להם, ישבתי בעבר עם המנכ"ל ועם כל אנשי המועצה להשכלה גבוהה ואמרתי "תראו, כל שנה אנחנו מפסידים 10,000 סטודנטים ערבים שיוצאים לחו"ל ללמוד, הם לא עושים פסיכומטרי, לא עוברים את המבחנים במדינת ישראל, חוזרים רופאים מהנדסים אדריכלים, 90% מהם עוברים את המבחנים והם רופאים טובים ומהנדסים טובים ופסיכולוגים מצוינים, ולכן כל השיטה שלכם מוטעית.

אכרם חסון: אתם עושים מכשולים כדי להכשיל אותנו ולא מאפשרים לנו".

אכרם חסון: בזמנו עם דליה איציק יו"ר הכנסת בקדנציה הקודמת שלי בכנסת ה-18 הגשנו בקשה לבטל את הפסיכומטרי כי פסיכומטרי זה לא מדד לבדוק את האינטליגנציה והיכולת של כל סטודנט.

אכרם חסון: יש לצערי הרב לא אפליה, אלא גזענות נגדנו.

יצחק וקנין: זה גם איך המדינה עושה כסף.

אכרם חסון: נכון ואנחנו מפסידים גם מאות מיליונים מזה שהסטודנטים יוצאים לחו"ל במקום ללמוד במדינת ישראל, ולכן כל השיטה שלכם נכשלה ואתם לא מוכנים, אתם בית לורדים מיושן.

אכרם חסון: אתם לא מוכנים לשנות לא את הערכים שלכם, אתם לא מוכנים לבוא לקראת האנשים.

אכרם חסון: גם הנציגים שבאים לכנסת מורחים את חברי הכנסת.

אכרם חסון: אנחנו לא נשתוק.

אכרם חסון: אני פניתי עכשיו לשר האוצר ואני מהמפלגה שלו, לעצור את כל התקציבים שמגיעים למל"ג עד שאנחנו נקבל את מה שמגיע לנו.

אכרם חסון: האזרח הערבי, האזרח הדרוזי, האזרח החרדי במדינת ישראל חייב להיות סוג א', לא סוג ג' ולא סוג ד', אנחנו לא נסכים לכזה דבר.

אכרם חסון: ברגע שאתם משאירים אותנו בתחתית הסולם, וכולנו, כל המגזר שלנו בתחתית הסולם, כולל החרדים, אנחנו בסוציו אקונומי 2 ו-3, אנחנו עול על המדינה בגלל אנשים כמו במועצה להשכלה גבוהה שלא מוכנה לבוא ולהקריב, אני לא מרגיש שום תכנית, ואני איש חינוך לשעבר, ואני לא אחד שאפשר למרוח אותו.

אכרם חסון: 20 פעמים ישבתי במועצה להשכלה גבוהה ושמעתי את החבר'ה שלכם כאן.

אכרם חסון: אני מציע לכם, אל תבואו לישיבות בפעם הבאה.

אכרם חסון: אם אתם לא תביאו דברים משכנעים ואמתיים שיוכיחו לנו עשייה וקידמה, חבל על הזמן.

אכרם חסון: אנחנו רואים מה שאתם עושים.

אכרם חסון: לכן התלמידים שלנו לא מגיעים.

אכרם חסון: אדוני היושב ראש, אני מטפל בשלוש בנות דרוזיות, 728 פסיכומטרי, לא מכניסים אותם לרפואה בארץ.

אכרם חסון: מה, ההורים שלה ישלחו אותה לאוקראינה או לרוסיה ללמוד שם?

אכרם חסון: לוותר על כל המסורת וכל החיים שלנו, החינוך שלנו, הערכים שלנו, במדינת ישראל, בנות עם 728 לא יכולות ללמוד רפואה?

אכרם חסון: מתי תהיה לנו רופאה דרוזית.

אכרם חסון: מתי נקדם את האישה?

אכרם חסון: רק בדיבורים ורק בסיסמאות?

אכרם חסון: לכן אני אומר, אני אישית לא מאמין לכם למילה אחת.

אכרם חסון: לצערי הרב, מנסיון.

אכרם חסון: לא באתי לפגוע בכם.

אכרם חסון: אני מדבר מתוך לבי, מתוך כעס אדיר שאת הציבור הזה שנקרא חרדים, נקרא ערבים, נקרא דרוזים, אתם הורסים אותו וממשיכים להדיח אותנו לעוני, לתחתית הסולם שנישאר למטה.

אכרם חסון: אנחנו לא נסכים.

אכרם חסון: אנחנו הריבון אדוני היושב ראש, אנחנו צריכים לשנות בכל מחיר.

יצחק וקנין: אני מסכים לכל מילה שאמרת.

יצחק וקנין: רק אני עדין טיפה קצת.

יצחק וקנין: איך הייתי מגדיר את זה, פעם אמרתי על איזו תכנית שהחקירה של הולילנד והצוללות, אם יחקרו קצת איך בונים תכניות ואיך עושים פסיכומטרי וכמה כסף עושים מהפסיכומטרי הזה על כלום - - -

אכרם חסון: השחיתות היא יותר עמוקה.

יצחק וקנין: כן.

יצחק וקנין: אני אומר את זה באחריות מלאה.

אכרם חסון: אני מסכים איתך.

<שלומי יחיאב: יו"ר אגודת הסטודנטים באוניברסיטה העברית.

<שלומי יחיאב: בנוסף לנתונים שרם ומעיין הציגו על זה שהצעירים מהפריפריה לא מגיעים לאקדמיה, אני רוצה להוסיף עוד נתון חשוב, ושזה מגובה בכל המחקרים האקדמיים, שהיום האקדמיה בישראל זה מנוע לצמיחה אישית כלכלית והנתונים מראים שעשור, עשור וחצי אחר כך אחרי האקדמיה, אנשים שהגיעו לשם משתכרים בין פי 2 לפי 3.

<שלומי יחיאב: ועם זה שהאקדמיה בישראל היא מוצר ציבורי שממומן על ידי כלל משלמי המיסים במדינה ואנחנו מוסיפים את זה שאותם הצעירים מהפריפריה לא מגיעים, עם הנתון של כושר ההשתכרות, זה נראה לי הלב של הפגיעה הכי גדולה בשוויון כאן והפער של הצדק החלוקתי.

<שלומי יחיאב: אני גדלתי בעצמי בעפולה וזה אומר שהחברים שלי שלא מגיעים לאקדמיה ולא הגיעו לאוניברסיטאות ולמכללות, בסופו של דבר הם אותם אנשים שמממנים את אלה שכן מגיעים לשם וזו בעצם האקדמיה בישראל.

<שלומי יחיאב: אני חושב שירדנו קצת טיפה אולי ברזולוציה והמטרה שהגענו לכאן זה לייצר תכנית חומש להשכלה הגבוהה, ואני רוצה שניה להבין מה זה אומר.

<שלומי יחיאב: זה לא אומר רק משאבים, כמובן שחשוב שיש שם משאבים, אבל זה לשנות תקליט של האקדמיה.

<שלומי יחיאב: אני באוניברסיטה העברית, אני רוצה לתת דוגמה שממחישה כמה האוניברסיטה לא מדברת, הימים הפתוחים.

<שלומי יחיאב: הדבר אולי הכי אזוטרי שיש ימים פתוחים לאוניברסיטאות בארץ, הם היו קובעים אותם נגיד בימי שישי בשעה 9:00 בבוקר, ושאלתי אותם איך צעיר מקרית שמונה יכול להגיע להרצאה בתשע בבוקר, אז זה לא שהם לא רצו, הם רצו לעזור, הם פשוט לא חשבו על זה, אז הזיזו שעה קדימה, שמו אוטובוסים מקרית שמונה שזה יקרה, וזה רק לשנות את התקליט, ותכנית חומש אומרת לשנות את התקליט.

<שלומי יחיאב: שנתחיל בהשכלה הגבוהה לדבר פריפריה.

<שלומי יחיאב: נקודה אחרונה, ואני גם אתן לחברים שלי לדבר, כשדיברת ארן על הסיטואציה של חבר'ה מהפריפריה אולי המחשבה שלהם זה ללכת לכיוונים כאלה ואחרים, זה לא נכון.

<שלומי יחיאב: בסופו של דבר אני רק בפעם הראשונה שדרכתי בירושלים באוניברסיטה העברית הבנתי מה זה פריפריה.

<שלומי יחיאב: כשאני גדלתי בעפולה לא הכרנו את הדברים האלה, לא הכרנו את זה שהחבר'ה שלומדים ב- - - שזה אחד התיכונים ה מובילים בירושלים יש להם תכניות שהם מתחככים באקדמיה, תכניות למשפטנים, לרפואה, אנחנו לא הכרנו את זה.

<שלומי יחיאב: וזה מה שאנחנו רוצים, שהמערכת להשכלה גבוהה שממומנת על ידי כולנו תהיה נגישה לכולם, וזה יתחיל מהתכניות בתיכונים, אולי בחטיבות, בהגעה לשם, כמו שדיברת כבוד היושב ראש, הפסיכומטרי, שאני חושב שזו אולי העוולה הכי גדולה שהחברות הכלכליות עושות על הגב שלנו, שאין לנו אותן, תבוא לקצרין, בקרית שמונה, אין את החברות האלה.

<שלומי יחיאב: אין את יואל גבע שבאים לשם.

<שלומי יחיאב: זו מצוקה גדולה.

<שלומי יחיאב: והנשירה.

<שלומי יחיאב: הם מגיעים לאקדמיה ואף אחד לא מסתכל עליהם.

<שלומי יחיאב: אם אנחנו נמשיך לדבר בסטטיסטיקות, במיפוי, אנחנו נגיע לא לחומש הבא, אלא ל-2025.

<שלומי יחיאב: הגיע הזמן לצאת מהמיפויים, להגדיר בצורה של מדיניות, ואני מתאר לעצמי שזה גם אנשים טובים שרוצים לעזור לפריפריה, אבל צריכים לתת פה החלטה של מדיניות שבחומש הקרוב ידברו פריפריה.

יצחק וקנין: אתה מכיר את הפתגם 'הדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות'?

<שלומי יחיאב: אני יודע, אבל צריכים לצאת מפה שסטטיסטיקות, מיפויים, זו החלטת מדיניות וזה מה שאנחנו מבקשים.

יצחק וקנין: אביחי, רוצה לומר משהו?

<אביחי יוסף: אני אשמח.

<אביחי יוסף: אני מעמותת ידידות טורונטו.

<אביחי יוסף: אנחנו כרגע תומכים בכ-2,000 סטודנטים חרדים, בעבר התכנית שלנו התמקדה רק בלתת מלגות, פשוט נתנו מלגות כל היום וראינו שנתוני הנשירה היו גבוהים מאוד וזה פשוט לא עשה את העבודה ולא הביא אף צעיר חרדי באמת לתעסוקה איכותית, ושינינו את התקליט לפני כמה שנים והתחלנו עם תכנית הוליסטית, תכנית ליווי לסטודנטים.

<אביחי יוסף: יו"ר הוועדה הזכיר פה קודם נתוני נשירה, אז נתוני נשירה אצלנו מהתכנית לשנת תשע"ו, מדברים על 7.5%.

<אביחי יוסף: כמובן שחלק מהאחוזים הנמוכים האלה נובעים מאיזה שהוא סינון גם שאנחנו עושים בהתחלה, אבל עדיין זה כמות גדולה מאוד של סטודנטים ואנחנו מגדירים גם נשירה לחומרה, מי שנושר מהתכנית שלנו ועדיין נשאר לומד, אנחנו מגדירים את זה גם כנשירה.

<אביחי יוסף: התכנית שלנו מלווה את הסטודנטים מהתחילה ועד הסוף, נותנים את כל הכלים לקריירה וגם אחוזי התעסוקה בסוף התכנית הם גבוהים.

<אביחי יוסף: אני רוצה לציין פה - - -

יצחק וקנין: זו יוזמה פרטית, זה לא איזה מישהו ש- - -

<אביחי יוסף: כן, זו יוזמה פרטית.

<אביחי יוסף: כמו שהוא אמר, והפתיע אותי גם הסכום שנתן הדובר מהתאחדות הסטודנטים של המיליארד ו-200 מיליון.

<אביחי יוסף: אנחנו משקיעים סדר גודל של 20 מיליון שקל כל שנה בתמיכה וליווי, כמובן גם בהכוונה למקצועות איכותיים.

<אביחי יוסף: מעל 50% מהסטודנטים שלנו לומדים במקצועות טכנולוגיים ומדעיים, כך שאנחנו מתכוונים באמת לתעסוקה איכותית בסופו של דבר.

<אביחי יוסף: אני רוצה לציין שיש לנו מיזם משותף עם המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

<אביחי יוסף: המיזם פועל רק בנגב והגליל כרגע, בשישה מרכזי צעירים, יש לנו רכזים שם והמטרה של המיזם הזה הוא בעצם להביא את החרדים שאין להם את ההזדמנות ולא יודעים גם מה זה אקדמיה, להביא אותם לאקדמיה.

<אביחי יוסף: אני חייב לציין, התחלנו רק לפני ארבעה חודשים, בחודשים האחרונים הגיעו כבר 400 חרדים לכנסים, להכוון, לשמוע על האקדמיה.

<אביחי יוסף: אנחנו קולטים בימים אלה כ-200 סטודנטים לתכנית שיקבלו את כל הליווי מהתחלה ועד ה סוף על מנת שבאמת יגיעו אל היעד המובטח ולא ינשרו בדרך.

<אביחי יוסף: להביא את הנקודה הזאת לחברה החרדית ולחברה הערבית, אני חושב שיש הרבה תכניות במל"ג ויש כל מיני תקציבים שבאמת מקצים לחברה החרדית, בסופו של דבר אני חי בתוך הסטודנטים ואני מכיר המון סטודנטים ואני מדבר גם עם רכזים אקדמאים, זה לא מגיע לסטודנטים.

<אביחי יוסף: אולי האוניברסיטה העברית זה אחד המקומות היחידים שבשנה שעברה הדיקן החליט להקצות איזה שהוא תקציב יפה שמתוקצב על ידי המל"ג לליווי הסטודנטים.

<אביחי יוסף: עדיין זה לא קורה לגמרי בשטח אבל יש כוונה טובה שם.

<אביחי יוסף: בשאר המוסדות זה לא קורה.

<אביחי יוסף: אם תבואו ותשאלו את הסטודנטים החרדים מה המועצה להשכלה גבוהה עשתה בשבילכם, איזה תקצוב קיבלתם?

<אביחי יוסף: יש תקצוב שהמוסדות מקבלים, אבל הסטודנטים עצמם, אני לא חושב שזה מגיע וזו השורה התחתונה, זה מה שחשוב.

<אביחי יוסף: וכשהסטודנט במצוקה ויש לו קשיים והוא הולך לנשור אין לו תמיד למי לפנות, ואנחנו נתקלים במקרים, אנחנו מלווים את הסטודנטים פרטנית והנתונים נמצאים אצלנו.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: אבי בוחבוט.

<אבי בוחבוט: יו"ר אגודת הסטודנטים במכללת קיי.

<אבי בוחבוט: אני גדלתי וחונכתי ועדיין גר בדימונה, אז באמת דיבר פה החבר מתכנית "הישגים" גם על מקומות שבעצם לא מקבלים התייחסות, ואני רואה את זה באזור שלי, דימונה, ערד, ירוחם, אופקים, וכמובן גם בצפון.

<אבי בוחבוט: אני רוצה להתייחס גם למה שאכרם חסון אמר.

<אבי בוחבוט: נכון, הדרוזים הערבים והחרדים צריכים התייחסות וצריכים באמת סיוע, באמת ניגנת על זה וראיתי שדיברת מהלב וחשוב, לא התייחסת לפלח אוכלוסייה אחד, שזה באמת הצעירים שגרים בישובים הפריפריאליים במצב סוציו אקונומי נמוך, לאו דווקא ערבים חרדים ודרוזים.

<אבי בוחבוט: כמו כולנו, יכול להיות שהם יהודים, דתיים, מסורתיים, חילוניים.

אכרם חסון: אנחנו בעד כולם.

אכרם חסון: ודאי.

<אבי בוחבוט: בעד כולם, כמובן.

<אבי בוחבוט: לזה לא הייתה התייחסות.

אכרם חסון: אמרתי הפריפריה.

אכרם חסון: אמרתי שאין נגישות לפריפריה.

<אבי בוחבוט: נכון.

<אבי בוחבוט: אין נגישות לפריפריה ואני אומר שוב, יש תכנית חומש כרגע לערבים וחרדים, אני חושב שצריך לגעת גם באוכלוסיות שגרות בפריפריה, בכולן.

<אבי בוחבוט: אם אנחנו מתייחסים לאשכולות הנמוכים, אם אשכולות 1-3, 1-4, בכולם יש גם ערבים, גם חרדים, וגם ישובים קטנים כמו ערד, כמו דימונה, כמו ירוחם, כמו אופקים, שלאו דווקא אותם אוכלוסיות אלה, אבל כן אוכלוסיות אחרות.

<אבי בוחבוט: בעיני יש שלושה דברים עיקריים שצריך להתייחס אליהם.

<אבי בוחבוט: יש פער חברתי שהוא גם פער של נורמות.

<אבי בוחבוט: כשאני גדלתי בדימונה, כל החברים שלי בני גילי החלום הכי רטוב שלהם היה להיות כמו ההורים שלהם, לעבוד במפעלי כימיקלים לישראל, להרוויח עשרות אלפי שקלים.

<אבי בוחבוט: מה זה אקדמיה בכלל?

<אבי בוחבוט: הם לא ידעו מה זה אקדמיה.

<אבי בוחבוט: כולם עובדי מפעלים, כל הבנים שלהם רצו להיות עובדי מפעלים, ראו שאבא שלהם מרוויח 20,000 שקל, 30,000 שקל, הילדים לא ידעו מה זה אקדמיה בכלל.

<אבי בוחבוט: צריך להנגיש את האקדמיה בשתי דרכים.

<אבי בוחבוט: א.

<אבי בוחבוט: תודעתית לבוא ולהסביר את חשיבות האקדמיה, ודבר שני להנגיש את האקדמיה גם מבחינת תנאי הקבלה.

<אבי בוחבוט: תנאי הקבלה לאקדמיה.

<אבי בוחבוט: דיברנו על פסיכומטרי, אבל זה לא רק פסיכומטרי.

<אבי בוחבוט: מי שגדל בישוב עם מצב סוציו אקונומי - - -אנחנו מכירים את שיטת המצ'ינג ההזויה בעיני, שקיימת בחינוך, שחצי רשות שמה וחצי משרד החינוך.

<אבי בוחבוט: רשויות עניות מן הסתם שישימו פחות כסף, תקציב החינוך ברשות יהיה קטן יותר ומן הסתם פר תלמיד התקצוב יהיה קטן יותר, זה אומר שהתלמיד הזה יהיה עם בגרות פחות טובה, הסיכוי שלו להגיע לאקדמיה יהיה פחות טוב, כי עכשיו לך תגיד לחייל משוחרר שמן הסתם בבית לא זורם דם אקדמיה, 'לך תעשה שנה מכינה, אחרי שנה מכינה להשלמת בגרויות ושיפור תעשה פסיכומטרי עוד מספר חודשים, בעצם רק שנתיים תתכונן לאקדמיה ואולי תתקבל'.

<אבי בוחבוט: אז יש פה גם את ההנגשה, שצריך נתיב מסוים לאקדמיה, שיעשו איזו הכשרה לפני האקדמיה אבל שיתנו להם נתיב מקוצר.

<אבי בוחבוט: יש במקומות מסוימים כמו שער לאקדמיה שיש בספיר, יש במקומות מסוימים גם לחרדים, אין את זה מספיק.

יצחק וקנין: יש לי שאלה, ואני פונה גם לאגודת הסטודנטים וגם לכם.

יצחק וקנין: אתם יושבים עם המל"ג, עם הגורמים שמובילים מדיניות בנושאים האלה?

רם שפע: אני אתייחס.

רם שפע: צריך להגיד את זה בדיון, ראשית אני חבר מל"ג, ביושבי כיו"ר התאחדות הסטודנטים.

יצחק וקנין: נו, ואתה לא משפיע?

רם שפע: זה מה שאני רוצה להגיד, אני חבר במועצה להשכלה גבוהה, זה לא אומר שאני חלק מהצוות המקצועי.

רם שפע: אני יושב איתם כל הזמן ואני אמשיך לשבת איתם כל הזמן, אני כגוף.

רם שפע: אנחנו מאוד משפיעים, אני חייב להגיד כאנקדוטה, אבל תשימו לב לזה שלאחרונה במל"ג התחילו להשתמש במינוח של פריפריה בחלק מהתכניות שלהם ואז רק אם נכנסים לתוך התכניות, מגלים שזה בעצם התכניות הקיימות לשאר הדברים.

רם שפע: זה כמובן לא מופנה למי שיושב פה אלא לדרגים אחרים, אנחנו מצליחים לראות שהניסיונות שלנו ביחד עם כל השותפים שלנו באגודות וכל מי שיושב פה, לאט לאט מצליחים להבקיע, אבל עדיין לא הצלחנו עד הסוף במשימה, אבל אל חשש, אנחנו נצליח בה.

אכרם חסון: אולי תביא לנו את הדו"ח מה עשו עם הכסף, עם ה-120 מיליון שקל למלגות.

אכרם חסון: אולי סוף סוף מישהו יביא לנו את הדו"ח.

רם שפע: אני אשמח לדבר איתך על זה, רשמתי לי, אבל זה אצל הות"ת.

יצחק וקנין: משפט אחרון.

<אבי בוחבוט: משפט אחרון, אני רוצה להתייחס לפן האחרון, דיברתי על הפער החברתי ועל שינוי הנורמה והנגשת המידע.

<אבי בוחבוט: הדבר האחרון שאני מבקש ואני חושב שצריך להיות זה בעצם ההנגשה הכלכלית.

<אבי בוחבוט: מן הסתם שאותם סטודנטים או עתידים להיות סטודנטים, באים מבתים בלי נורמות, בלי מידע, כמובן שבלי כסף.

<אבי בוחבוט: אני חושב שסטודנטים בפריפריה החברתית והגיאוגרפית בישובים באשכולות סוציו אקונומי נמוכים, צריכים לקבל מלגות מוגדלות יותר, לתת להם כסף כדי שיהיו באקדמיה.

<אבי בוחבוט: מעבר לליווי צריך גם ליווי כלכלי כי בלי זה אני רואה, אני במכללה בבאר שבע, דרך אגב 50% בדואים, 50% יהודים, מכללה לחינוך, ואני רואה איך הסטודנטים לא סוגרים את החודש כי הם באים מבית קשה גם ככה.

יצחק וקנין: לא סוגרים ולא מתחילים.

<אבי בוחבוט: לא מתחילים את החודש.

<אבי בוחבוט: באים מבית קשה, אין להם כסף, לא כולם זכו לכפית של זהב, ואני חושב שצריך להתייחס גם לפן הכלכלי, למלגות מורחבות לאותם סטודנטים באותם ישובים.

יצחק וקנין: רבותי אנחנו חייבים לסיים ב-11:00 ואני רוצה לאפשר לעוד מספר דוברים מצומצם.

יצחק וקנין: חן גרינברג בבקשה.

יצחק וקנין: אני מבקש לא לחזור על הדברים שנאמרו.

<חן גרינברג: אני יו"ר אגודת הסטודנטים במכללת ספיר.

<חן גרינברג: אני אגיד ממש בקצרה על מצב הבדואים אצלנו במכללה.

<חן גרינברג: כמו שאתם מכירים יש אצלנו תכנית שער לאקדמיה שכל סטודנט בשער לאקדמיה מקבל מהמדינה מעל 100,000 שקל לכל תקופת התואר שלו, ששום סטודנט בשום פלח באוכלוסייה לא מקבל תמיכה כזאת, אז חייבים לזכור את זה ולהגיד את זה למען הגילוי הנאות.

<חן גרינברג: אני אדבר פחות על הנגשה כי אני חושב שבעצם היותנו בנגב אנחנו כבר מנגישים את ההשכלה הגבוהה לפריפריה.

<חן גרינברג: מה שכן, אני מאוד אשמח שהוועדה תמליץ להכניס לתכנית החומש על עניין התעסוקה שדיברת עליו בתחילת הוועדה.

<חן גרינברג: אם אנחנו רוצים לעצור את נהירת הצעירים למרכז ולהתחיל ליישב אותם בפריפריה, זה רק דרך תעסוקה איכותית.

<חן גרינברג: רק דרך זה.

<חן גרינברג: אני כיו"ר אגודה מכיר המון סטודנטים אצלנו בקמפוס שהתאהבו באזור, בשדרות, בקיבוצים, בבאר שבע, ורצו להישאר ולגור באזור.

<חן גרינברג: אפשר גם לקנות דירה בנגב, בדרום.

יצחק וקנין: יותר זול, יותר איכותי.

<חן גרינברג: יותר זול.

<חן גרינברג: הם רצו להישאר, אין להם במה לעבוד.

<חן גרינברג: הגיע הזמן לפתוח משרדי פרסום, משרדי הייטק, משרדי אדריכלות, משרדי עיצוב, תקשורת.

<חן גרינברג: הדוגמה הכי טובה לכך בשדרות היא אמדוקס, יש שם את מקאן ואלי, שלושתנו עובדים על זה ביחד בליווי עם ההתאחדות, לקידום הנושא, לאמדקס את הפריפריה.

<חן גרינברג: אם הביאו את אמדוקס ואת מקאן ואלי לפריפריה, הגיע הזמן לעשות את זה עם עוד גופים ועוד חברות, ואני אשמח שהועדה תכניס את זה להמלצה שלה לתכנית חומש.

<חן גרינברג: תודה.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: חוי ארנפלד.

<חוי ארנפלד: אני עוסקת בהנגשת ההשכלה האקדמית למגזר החרדי, לנשים חרדיות.

<חוי ארנפלד: אני חושבת שהוועדה עוסקת בתחום מאוד חשוב אבל אם אנחנו מתייחסים מצד אחד לפריפריה החברתית של הקשת הישראלית, הפריפריה החברתית של המגזר החרדי כפולה, הם גם גרים בישובים בפריפריה וגם באים מהמגזר החרדי, מגיעים עם חסמים כפולים.

<חוי ארנפלד: אני רוצה להתייחס לנושאים שנוגעים למגזר החרדי אותו אני מייצגת.

<חוי ארנפלד: קודם כל הנושא של הצורך בהנגשת כיתות נפרדות.

<חוי ארנפלד: סטודנטית מהמגזר החרדי שרוצה היום ללמוד עבודה סוציאלית בירושלים, אין לה מסגרת מותאמת.

<חוי ארנפלד: יש לה או במכללת אשקלון או ב- - - ויש צורך, יש ביקוש.

<חוי ארנפלד: גם פתיחת תכניות של תארים ראשונים במגוון תחומים עדיין אין מענים.

<חוי ארנפלד: אני רוצה להתייחס לבעיה הקשה של תואר שני בכיתות נפרדות, צורך של נשים ו/או גברים ללמוד בכיתות נפרדות על פי אורח חייהם, לא ניתן להם, ולכן גם כשכבר סטודנטית למדה תואר ראשון ורוצה להתפתח לתואר שני - - -

יצחק וקנין: הייתי מציע, כדי שתהיה תועלת למה שאת מעלה פה, הייתי מציע שתעלי בכתב את הדברים ליושב ראש הוועדה, אני בטוח שהוא יקיים דיון בנושא הספציפי הזה שאת מדברת עליו שהוא מאוד חשוב, אני מכיר את המגזר, ואני אסייע בזה.

יצחק וקנין: אני אשב ביחד עם יו"ר הועדה מיקי זוהר, שאני חושב שהוא עושה עבודה מאוד טובה בכלל בכל הנושא הזה של הפריפריה וקידום הפערים, אני חושב שהתועלת תהיה יותר גדולה.

<חוי ארנפלד: אני רוצה רק להתייחס לעוד נקודה, הפריפריה שאנחנו גוזרים אותה עלינו במו ידינו, לדוגמה סטודנטים מהמגזר החרדי שלומדים במסגרות חרדיות שלא מוגדרות כחרדיות, לא יכולים להתקבל לתכניות הנפרדות של המגזר החרדי.

<חוי ארנפלד: בעצם זה כבר סטודנטים בשלים שרוצים ללמוד, יכולים ללמוד, יש להם בגרות אבל בעצם אין להם איפה ללמוד, אז אנחנו גוזרים אותה עלינו.

<חוי ארנפלד: אני רוצה להתייחס לעוד נקודה שאני חושבת שראוי לשים לב אליה בנושא הנשירה שאתה דווקא דיברת עליה והיא מאוד חשובה, יש הבדל מאוד משמעותי בין נשים לגברים בנושא הנשירה, וצריך להתייחס בנפרד כי הנשירה הגבוהה היא באמת אצל הגברים, כי באים עם פחות רקע בלימודי ליבה, אצל הנשים המצב יותר טוב ואת זה דווקא לדעתי צריך להעצים ולקדם.

<חוי ארנפלד: תודה.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: עוד דוברים.

<פאני רבינוביץ: אני חברת מועצה באגודת הסטודנטיות והסטודנטים של האוניברסיטה הפתוחה.

<פאני רבינוביץ: קודם הייתי מאוד נסערת אז קפצתי לשאלה.

<פאני רבינוביץ: יש לנו ממגוון, משלל, מכל קצוות הארץ ואני רוצה להתייחס לאשכולות 3-6.

<פאני רבינוביץ: אני מבינה חד משמעית, דרוזים, חרדים, אתיופים, אוכלוסייה ערבית, סופר חשוב, אין בכלל ספק בעניין הזה, אבל אשכולות 3-6 זה פערים שמונצחים משנות החמישים, רבותיי.

<פאני רבינוביץ: לילדים האלה אין כסף מהורים.

<פאני רבינוביץ: הם עדיין מתאוששים מהפציעות של אז.

<פאני רבינוביץ: מוביליות חברתית לוקחת עידן ועידנים וזה אופקים, דימונה, מגדל העמק בצפון, כל המקומות האלה שאין התייחסות אליהם, הם כאילו עמומים.

<פאני רבינוביץ: זה לא ראשון, זה לא רמת גן, אלה אוכלוסיות שעדיין מאוד קשה להם ואין מענה, הן לא סקסיות מספיק.

<פאני רבינוביץ: וחבל.

<פאני רבינוביץ: זה המקום להזכיר גם אותם, זה פלח ענק באוכלוסייה וצריך לדבר אותם.

<פאני רבינוביץ: הפערים האלה לא נסגרו בחברה הישראלית, נקודה.

<פאני רבינוביץ: זה עדיין קיים.

<פאני רבינוביץ: ברמת הנתונים, ברמת חתכים סוציו אקונומיים.

<פאני רבינוביץ: לא ייתכן שהם לא יעלו פה לדיון.

<פאני רבינוביץ: תודה.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: אני חייב לסכם.

יצחק וקנין: ענבל, נאפשר לך אבל אנחנו חייבים לסכם.

<ענבל בן אלי: קצר קצר כי מקודם נשאלתי לגבי הנתונים של הפריפריה החברתית ושכחתי ששאלתי לגבי סטודנטים בפריפריה החברתית.

<ענבל בן אלי: אז כן, יש רשימה של המועצות האזוריות והרשויות שנכללות בתוך ההגדרה של פריפריה החברתית, של המשרד לפיתוח הפריפריה הנגב והגליל.

<ענבל בן אלי: נזרק כאן לאורך כל הדיון שהמשרד מתכלל את הפעילות של מרכזי הצעירים בנגב ובגליל ואחד הדברים שהמרכזים מקדמים זה את הנושא של השכלה גבוהה ביחד עם המל"ג וביחד עם ידידות טורונטו וביחד עם כל מיני שותפים.

<ענבל בן אלי: אנחנו, המשרד מקדם שני תחומים עיקריים שזה נושא פיתוח הקהילה, איך משאירים את הצעירים בפריפריה הגיאוגרפית החברתית וגם את הנושא של פיתוח קריירה.

<ענבל בן אלי: אני מתחברת לדברים שנאמרו כאן גם על ידך, יו"ר הוועדה, שצריך להיות קשר ישיר בין תכנית החומש לבין הנושא של פיתוח קריירה כי בסוף אנחנו יודעים שהם יצאו להשכלה גבוהה ויעשו תארים, אבל אחד הדברים החשובים, השלב הבא זה למצוא עבודה, משרה איכותית שמקדמת וזה דבר שייצר את המוביליות החברתית.

יצחק וקנין: תודה.

יצחק וקנין: אני חייב לקרוא את סיכום הדברים.

<אלירן ביתן: אני מבקש רק משפט.

יצחק וקנין: משפט אחד.

<אלירן ביתן: אני מהרשות לצעירים מהמשרד לשוויון חברתי.

<אלירן ביתן: אני רוצה להגיד שאנחנו ביצענו איזה שהוא סקר ומפגשים עם צעירים.

<אלירן ביתן: אני לא רוצה להאריך כי הרבה מהדברים כבר נאמרו ובהרבה דברים אנחנו מסכימים, אבל מעבר למודעות וההנגשה שדיברתם, הכוונה מקצועית נכונה זה משהו שנצרך כבר בגיל צעיר וכמובן בגיל התיכון.

<אלירן ביתן: ראינו ששליש רק הלכו לגורם מקצועי, שני שליש פונה למשפחה בעיקר ודברים מהסוג הזה.

<אלירן ביתן: יש לנו סקר שביצענו והרבה נתונים, נשמח לשתף.

יצחק וקנין: אולי באחת הישיבות של הוועדה יזמינו אתכם.

יצחק וקנין: אני רוצה לקרוא את מסקנות הדיון.

יצחק וקנין: הוועדה למדה שהמל"ג לא עושה די לקידום וליווי סטודנטים מהפריפריה החברתית, ואין בידם נתונים ומיפוי לצעירים בפריפריה החברתית.

יצחק וקנין: היא מתבקשת לעדכן את הוועדה תוך שבועיים בנתונים מדויקים.

יצחק וקנין: הוועדה קוראת לשר החינוך ולות"ת לפעול לבניית תכנית חומש הוליסטית ואפקטיבית להגברת ההנגשה ושוויון ההזדמנויות לצעירים וצעירות מישובים מוחלשים באזורי הפריפריה החברתית והגיאוגרפית, שאינם כלולים כיום בתכניות החומש הקיימות לאוכלוסיות אחרות, תוך התייחסות קונקרטית ומהותית למטרות מוגדרות: א.

יצחק וקנין: מענה לליווי חברתי ואקדמי לסטודנטים יוצאי פריפריה שתמנע נשירה, כפי שנעשה עבור סטודנטים מאוכלוסיות אחרות, ולא רק להסתמך על תכניות קיימות המסייעות רק בכניסה לשערי האקדמיה ולא בליווי ההמשך.

יצחק וקנין: ב.

יצחק וקנין: הגברת יעדים ברורים ומדידים בגין השיפוי למכללות עבור מספר סטודנטים מהפריפריה לצד הרחבת השיפוי והתמרוץ גם לאוניברסיטאות.

יצחק וקנין: ג.

יצחק וקנין: יצירת תכנית להגדלת ייצוג סטודנטים מהפריפריה בתחומי לימוד המהווים פוטנציאל להכנסה עתידית גבוהה בעתיד ושילוב טוב יותר בחברה, כגון מדעי המחשב, הנדסה ורפואה.

יצחק וקנין: הוועדה דורשת משר החינוך לפעול להקציב ייעוד קונקרטי ומשאבים ליצירת תכניות חומש לפעילות בנושא עד רמת הביצוע בפועל ומבקשת לקבל עדכון תוך חודש מהיום.

יצחק וקנין: הוועדה מודה להתאחדות הסטודנטים על הבאת הסוגיה לדיון ותמשיך לשתף פעולה למען קידום סטודנטים בכלל וסטודנטים מהפריפריה בכלל בשערי האקדמיה.