ועדת המשנה לעניין שירותי בריאות בצפון, כנסת 20, פרוטוקול מספר 1, 2017-12-06 09:48

מרדכי יוגב: בוקר טוב לכולם.

מרדכי יוגב: אנחנו ועדת משנה לענייני שיפור שירותי הבריאות בצפון - מיד נעשה הכרות קצרה עם האנשים – מתוך תחושה ומציאות מהשטח שיש לנו פערים בשירותי הבריאות בצפון.

מרדכי יוגב: נמצאים אתי, חוץ מענת מנהלת הוועדה, חבר הכנסת איל בן ראובן שהוא גם גר בצפון, אלוף במילואים, וגם ענייני הצפון מאוד אכפתיים לו ופרופסור איתמר ברוטו ממלא מקום מנכ"ל משרד הבריאות.

מרדכי יוגב: נעשה סבב קצר של הכרות גם לטובת הרשם שלנו והנוכחים האחרים.

מרדכי יוגב: ועדת המשנה הזאת כוועדת משנה מתכנסת לראשונה מאז הקמתה לפני כארבעה חודשים או מאז ההכרזה על הקמתה.

מרדכי יוגב: בשטח עשינו חריש.

מרדכי יוגב: לא יודע כמה הוא היה עמוק אבל יש כאן דמויות כמו דוקטור אפרת מקופת חולים כללית ואחרים שפגשנו בצפון.

מרדכי יוגב: גם את פרופסור איתמר פגשנו כמה פעמים.

מרדכי יוגב: אני כבר אומר מראש מה מטרת הוועדה.

מרדכי יוגב: נמצא כאן נציג האוצר?

<אורן פרלסמן: הוא תקוע בכניסה.

מרדכי יוגב: אני רואה את הוועדה כוועדה מכינה וגדולה הרבה יותר שתהיה בראשותו של אלי אלאלוף, יושב ראש ועדת העבודה, הרווחה והבריאות ביום הגליל, ב-2 בינואר, באולם נגב, כאשר ביום הגליל אנחנו הולכים לתקוף במובן החיובי כמה נושאים כדי לקדם את הצפון בהם.

מרדכי יוגב: אני שם את ההיבט הכללי ואת ההקשר הכללי.

מרדכי יוגב: במקביל יהיו ועדות, אחת באחריותו של איל בן ראובן בוועדת חוץ וביטחון בנושא הגנה, מיגון והעברת תשתיות של משרד הביטחון לצפון, ועדת הכלכלה בנושא פיתוח אזורי תעשייה ותעסוקה, ועדת כספים שבאופן כללי תעקוב אחרי קידום התכניות לפיתוח הצפון.

מרדכי יוגב: בנוסף יהיה גם אירוע באודיטוריום באותו יום, בין 2:00 ל-4:00 אחר הצהרים.

מרדכי יוגב: הדברים הללו נתפרים אבל אלה יהיו פני הדברים ב-2 בינואר, ט"ו בטבת, פחות או יותר בין השעות 9:00 ל-12:30, ועדות, ומ-2:00 עד 4:00 באודיטוריום.

מרדכי יוגב: זה גם יהיה במליאה.

מרדכי יוגב: אם כן, המטרה של ועדת המשנה הזאת היא לבחון את סטטוס ביצוע התכניות לפיתוח הצפון בנושא שיפור שירותי הבריאות בפריפריה וגם שיח חופשי של האנשים כאן כדי למקד אותנו במה הם חושבים שנכון לעשות.

מרדכי יוגב: אני כבר אומר, אם עוד לא יצא מצד הוועדה הגדולה הזימון ל-2 בינואר, וענת כאן לידי, שאנחנו בתיאום עם האוצר ובתיאום עם האנשים שנמצאים כאן ראינו לנכון לעמוד קודם כל, או אתם יודעים מה?

מרדכי יוגב: בואו נעשה הכרות מהירה כדי שלא נפסח על הדבר הזה.

מרדכי יוגב: (הצגת הנוכחים).

מרדכי יוגב: אנחנו מחכים לנציג האוצר שהוא גורם חשוב.

מרדכי יוגב: אני מדגיש ואני מבקש את התייחסות הגורמים השונים ממשרד הבריאות, קופות החולים, ונצרף לדיון ב-2 בינואר גם את בתי החולים, לסקירה אודות פערי הבריאות בצפון.

מרדכי יוגב: היה הדוח של פרופסור איתמר גרוטו שמונח בפנינו וגם היה מסמך פנימי שלנו ערכנו לפי הדרכים שלו וגם הצגנו אותו בביקורים בהם היינו והשלמנו אותו לגבי בית חולים העמק ובתי החולים בנצרת על פי המסמך שלך.

מרדכי יוגב: עד מקום שאפשר, את הצגת העקרונות לתכנית רב שנתית לסגירת הפערים.

מרדכי יוגב: אנחנו נגענו גם באופן יותר קונקרטי בשלושה דברים עליהם נאמר שהושם כסף וזה תוך התייעצות עם משרד האוצר ואלה התכניות להקמת בית החולים השיקומי בטבריה.

מרדכי יוגב: זאת התכנית שיש לה כותרת בה פחות הבנו איך מתבצעת לקיצור תורים ברגולציות השונות שבין משרד הבריאות, קופות החולים, בתי החולים והלקוחות והתכניות לעידוד כוח אדם רפואי כולל עד כמה שניתן לקבל בעניין הזה נתונים.

מרדכי יוגב: שוב אני אומר שמה שיחסר לנו כאן, אני רואה בהחלט את הפגישה הזאת כפגישה מכינה - זה מתואם עם אלי אלאלוף ומתואם עם הוועדה – לפגישה הגדולה יותר שתהיה כאן ביום הגליל ב-2 בינואר.

מרדכי יוגב: אולי עד אז תיעשה עוד עבודה, אם במשרד הבריאות ואם באוצר, כדי לטפל בעוד ממשקי עבודה בהם יש נקודות תורפה שאתם בוודאי ערים להן, איך מתגברים עליהן כדי שמציאות הרפואה תהיה טובה יותר.

מרדכי יוגב: אין לי כאן אתי אבל הייתה כתבה ב"מקור ראשון" לפני שלושה שבועות או שבועיים שכתב העיתונאי יאיר קראוס שהיא הפכה את הכללים עליהם דיברנו למאוד פרטניים והביאה שם כמה וכמה מקרים של מצוקות של אנשים מהצפון היותר עמוק והצורך שלהם להיטלטל לטיפול יום יומי ברמב"ם או במקום אחר באוטובוסים מקריית שמונה או ממושב בגבול הצפון ועשתה את הכללים עליהם אנחנו מדברים כאן לסיפורים מאוד אישיים ומאוד כואבים שגורמים לאנשים לעזוב או להיות פחות בריאים ואותה תוחלת חיים עליה דובר.

מרדכי יוגב: אני לא אאריך יותר כי אני מניח שאנשים כאן חיים את הדברים, בין אם מהצד הסובל שלהם ובין אם מהצד שמשתדל לעזור להם.

מרדכי יוגב: אולי נתחיל עם פרופסור איתמר גרוטו, בדוח שלך ובמצגת.

מרדכי יוגב: חבר הכנסת בן ראובן, אם אתה רוצה להגיד משהו – בשמחה.

איל בן ראובן: באנו לשמוע.

<איתמר גרוטו: אני שמח מאוד על ההתכנסות כאן ועל הקמת ועדת המשנה.

<איתמר גרוטו: אני חושב שזאת דרך טובה לנסות ולקדם נושאים שצריכים להמשיך להיות במעקב.

<איתמר גרוטו: אני מוניתי לעמוד בראש הוועדה הזאת לפני מספר שנים.

<איתמר גרוטו: עבדנו בעבודה של כמעט שנה ובסוף הוצאנו דוח ואני אתן כאן את עיקרי הפערים שצוינו בדוח הזה.

<איתמר גרוטו: אבל מה שחשוב לי במיוחד להדגיש זה שמבחינתי, וגם מבחינת משרד הבריאות וגם מבחינת משרד האוצר, הנושא הזה הוא נושא לא נגמר.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, אני ממשיך לקיים את הפורום של הוועדה בה משתתפים נציגים גם של מערכת הבריאות, של קופות החולים, של בתי החולים באזור וגם של החברה האזרחית וזה מתוך מטרה להמשיך ולעקוב ולראותך שזה לא יהיה דוח שישב במגירה אלא משהו שאנחנו ננסה ליישם.

<איתמר גרוטו: חלק מהדברים באמת התקדמו וחלק עדיין לא, לצערי, אבל זה נושא, שלפחות מבחינתי, אני דואג שהוא ייכנס לתכניות העבודה ולתקציבים גם של שנים הבאות ושזה לא ירד מעל הפרק.

<איתמר גרוטו: אני מציע שאני אתחיל את המצגת.

<איתמר גרוטו: אני אתחיל להציג כאן קצת את הפערים הקיימים, ממש ממעוף הציפור.

<איתמר גרוטו: לא נקיים על כך דיון יותר מדי מעמיק.

<איתמר גרוטו: אחר כך אני מקווה להראות דברים שקיימים בתוך החלטת הממשלה.

מרדכי יוגב: תעשה מעקב אם הנתונים אצלנו תואמים את מה שמציג כאן פרופסור גרוטו.

מרדכי יוגב: זה חשוב.

<איתמר גרוטו: הדברים האלה לפעמים משתנים.

<איתמר גרוטו: לפעמים הלמ"ס מפרסמת נתונים חדשים על תוחלת חיים ואז הדברים קצת משתנים, אבל התמונה הכללית, אני מניח שתהיה זהה.

<איתמר גרוטו: בסך הכול אנחנו יודעים שיחסית המעמד החברתי-כלכלי של האוכלוסייה באזור הצפון הוא נמוך.

<איתמר גרוטו: זה משפיע גם על מצב הבריאות וחשוב לי לומר בהתחלה כי בסופו של יום מצב בריאות לא מושפע רק משירותי בריאות אלא להפך, הוא מושפע הרבה יותר ממה שאנחנו קוראים לו מאפיינים סוציאליים חברתיים.

<איתמר גרוטו: אבל בכל זאת כמובן התפקיד שלנו הוא לנסות לעשות כמה שיותר בתחום של הבריאות.

<איתמר גרוטו: תוחלת החיים בצפון נמוכה בשנתיים מהממוצע הארצי.

<איתמר גרוטו: כלומר, אפשר לומר שתוחלת החיים נמוכה בשנתיים גם אצל גברים וגם אצל נשים.

<איתמר גרוטו: יש לנו מחסור ברופאים ובכלל בכוח אדם רפואי.

<איתמר גרוטו: בהשוואה לתל אביב למשל, שזה מקום שיש בו הכי הרבה רופאים, 4.4 לאלף תושבים לעומת 2.2 בצפון.

<איתמר גרוטו: גם בתחום של רופאים מומחים, שיעור המומחים נמוך בחמישים אחוזים לעומת אזורים אחרים במדינה.

<איתמר גרוטו: זה מבחינת כוח אדם.

<איתמר גרוטו: נתונים נוספים שקשורים לתחלואה, נושא של פטירות עקב מחלות לב, אחוזים גבוהים בנפות של עכו וכינרת, שזה שתיים מנפות מרכזיות במחוז הצפון ואולי הגדולות בהן.

<איתמר גרוטו: שיעור תמותת תינוקות.

<איתמר גרוטו: אמנם יש ירידה מתמשכת ואנחנו שמחים על כך אבל עדיין נותרו פערים בין יהודים לערבים, שזה בשקף הבא.

<איתמר גרוטו: קצת קשה לראות מרחוק, אבל אני יכול להגיד שיש פער בין יהודים לערבים אבל גם בערבים, אם תסתכל במבט של עשרים שנים, שיעור תמותת תינוקות ירד במחצית.

<אורן פרלסמן: גם בתוך הערבים, נוצרים ומוסלמים, יש לך פערים.

<איתמר גרוטו: נכון.

<איתמר גרוטו: למשל הערבים במחוז הצפון, תמותת תינוקות נמוכה יותר בהשוואה למגזר הבדואי, שם זאת בעיה אחרת שאנחנו כרגע לא מדברים עליה.

<איתמר גרוטו: בכל אופן, אם נסתכל על נתונים בשנים 2010-2012 בממוצע, אנחנו מדברים על 4.5 בערבים ו-3,000 ביהודים.

<איתמר גרוטו: נשאר הפער שהיה גם לפני כמה שנים וגם הפער לעומת כל הארץ.

<איתמר גרוטו: נתון נוסף חשוב שמאוד משפיע הוא הנושא של התנהגויות הבריאות.

<איתמר גרוטו: זה בסוף משפיע הרבה פעמים גם על התחלואה.

<איתמר גרוטו: באופן כללי אומר שככלל מחוז צפון כולל הרבה מאוד ערבים ואנחנו רואים שיעורי עישון גבוהים יותר בגלל שבמגזר הערבי שיעורי העישון גבוהים באופן כללי.

<איתמר גרוטו: אבל גם במדדים אחרים כמו השמנה, השמנת יתר, פעילות גופנית נמוכה, אנחנו גם רואים הבדלים כאשר במחוז הצפון המצב הוא פחות טוב מבחינת הרגלי הבריאות ולכן בסופו של יום זה מסביר חלק מהפערים בתחלואה ובתמותה שראינו קודם לכן.

<איתמר גרוטו: כמו שאמרתי, זה לא רק שירותי בריאות אלא גם אורחות חיים ועוד הרבה דברים נוספים.

<איתמר גרוטו: אם אני אסכם, ניסיתי לסכם את הפערים העיקריים, דיברנו על מדדי בריאות שהם נמוכים יותר כמו תוחלת חיים, תמותה, תמותת תינוקות ואחרים.

<איתמר גרוטו: תשתיות הבריאות.

<איתמר גרוטו: אם מודדים את זה גם ברופאים וגם במיטות, רופאים לנפש ומיטות לנפש, הממוצע בצפון נמוך בהשוואה לממוצע במרכז.

<איתמר גרוטו: הרגלי בריאות או אורחות חיים, פחות בריאים.

<איתמר גרוטו: אם אני אסכם את הפערים בנגישות לשירותי בריאות שבכל זאת על זה אנחנו רוצים להשפיע כמשרד בריאות וכמערכת בריאות, בקהילה אנחנו רואים מחסור ברפואה ראשונית, אין מספיק רופאים ראשונים, תורים ארוכים ברפואה שניונית ולפעמים גם צריך לנסוע למקום רחוק כי אין תור.

<איתמר גרוטו: במוסדות האשפוז שני הפערים המרכזיים הם תחומי בריאות שונים שחלקם קיימים רק במרכז.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, יש טיפולים שאנשים חייבים לנסוע למרכז לקבל אותם למרות שיש שינוי אבל עדיין חלק מהבעיות, ומחסור מאוד גדול בנושא של שירותי שיקום.

<איתמר גרוטו: אחד הפתרונות הוא כמובן הקמת מרכז שיקום בפוריה.

<איתמר גרוטו: מחר הנחת אבן הפינה.

מרדכי יוגב: הנחת אבן פינה והנחת יסוד שתורמים יתרמו.

מרדכי יוגב: אנחנו מקדמים בברכה את חברת הכנסת יעל גרמן, לשעבר שרת הבריאות.

מרדכי יוגב: אנחנו מקדמים בברכה את אלעד מסאסא, נציג משרד האוצר.

מרדכי יוגב: אם אין קמח, אין בריאות.

<איתמר גרוטו: החלטת הממשלה 2262 לפיתוח כלכלי של מחוז הצפון, תחום בריאות.

<איתמר גרוטו: אני כבר אומר שני דברים כאשר האחד הוא שהחלטת הממשלה לא נתנה פתרון לכל הבעיות אבל בהחלט יש פתרון מסוים לחלק מהן ואנחנו גם צריכים לראות איך אנחנו מיישמים את ההחלטה הזאת.

איל בן ראובן: ממתי ההחלטה?

<איתמר גרוטו: ההחלטה הייתה לפני כשנה.

<איתמר גרוטו: בתחילת 2017.

מרדכי יוגב: אלעד ידע להגיד.

מרדכי יוגב: זה היה אחרי כנס חנוכה.

מרדכי יוגב: היה באזור ינואר-פברואר.

<אלעד מסאסא: כן.

<אלעד מסאסא: לפי דעתי זה במרץ.

מרדכי יוגב: ברוך הבא חבר הכנסת עפר שלח.

<איתמר גרוטו: אפשר לעבור הלאה לדברים לפי פרקים שונים.

<איתמר גרוטו: רפואה מונעת בקידום בריאות.

<איתמר גרוטו: לשמחתנו שירותי בריאות לתלמיד שהופעלו על ידי ספק פרטי הועברו להפעלה על ידי מחוז צפון של משרד הבריאות.

<איתמר גרוטו: כלומר, אחיות ורופאים עובדי מדינה.

<איתמר גרוטו: לצורך העניין הזה ודברים אחרים קיבלנו גם תוספת תקינה מהאוצר.

<איתמר גרוטו: יש לנו תכנית ייעודית להורדת שיעורי העישון באוכלוסייה הערבית בצפון בהיקף של חצי מיליון שקלים.

<איתמר גרוטו: זה מה שיש לנו בצפון.

<איתמר גרוטו: בנוסף יש תקציב נוסף שהוא ברמה המרכזית לקמפיין למניעת עישון באוכלוסייה הערבית.

<איתמר גרוטו: במסגרת החלטת הממשלה יש גם תקציבים לקידום בריאות ייחודית לאוכלוסיות הבדואיות, הצ'רקסיות והדרוזיות בהחלטות ממשלה שונות.

<איתמר גרוטו: התחום שאני יכול להגיד שהוא בעייתי והיינו מאוד רוצים לקדם אותו, עוד לא הגענו אליו, זה שיהיה בכל רשות ערבית רכז של קידום בריאות במסגרת הרשות המקומית באיזשהו תהליך של מצ'ינג עם הרשויות כזה או אחר.

<איתמר גרוטו: זה עוד לא תוקצב.

<איתמר גרוטו: זה מה שמופיע באדום למטה.

<איתמר גרוטו: אנחנו מנסים, עכשיו העברנו תקציבים נוספים אבל עדיין לא מספיק תכניות של קידום בריאות במחוז מבחינת התקציב שלנו.

<איתמר גרוטו: בתחום שירותי הרפואה בקהילה, אנחנו יכולים להתייחס לשני דברים שיותר ביטאו אותם.

<איתמר גרוטו: יש תמריצים לרופאי משפחה ולרופאים מקצועיים.

<איתמר גרוטו: התמריצים האלה נותנים מענה חלקי.

<איתמר גרוטו: הקושי שקיים כאן למשל, אם אנחנו רוצים להכשיר מתמחים שיחזרו אחר כך לצפון.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, בתי החולים יכולים לעשות הסדרים עם בתי חולים במרכז, שהם יכשירו להם את האנשים תמורת התחייבות לחזור.

<איתמר גרוטו: דוגמה קונקרטית, בית חולים זיו, המחלקה לכירורגיית כלי דם.

<איתמר גרוטו: כאן נצטרך לעבוד על כך כדי להביא תקציבים נוספים.

איל בן ראובן: מה עומד מאחורי המשפט הזה?

איל בן ראובן: כלומר, יש משהו שקורה כרגע?

איל בן ראובן: זה מביא עוד רופאים?

איל בן ראובן: הדבר הזה מתקיים או שזאת משאלת לב?

<איתמר גרוטו: התמריצים לרפואת מומחים, כל בית חולים קיבל את התקציב שלו והגדיר איזה רופאים מומחים הוא רוצה לקלוט.

<איתמר גרוטו: לגבי רפואת המשפחה, אולי אפרת מהכללית תרצה להרחיב ולומר איך זה עובד.

איל בן ראובן: אם אני אבוא מחר לדוקטור ברון בנהריה, היא תגיד לי שקיבלה ממשרד הבריאות איקס כסף לטובת הנושא הזה?

<איתמר גרוטו: כן.

<איתמר גרוטו: כל בית חולים קיבל.

<אפרת ברון הרלב: כל בית חולים של המדינה.

<קריאה: לא.

<קריאה: גם של כללית.

<אורן פרלסמן: מענקים של כלל בתי החולים.

מרדכי יוגב: חוץ משאלות של חברי כנסת, נצטרך לעשות סדר גם כדי שענת תוכל לסכם את הדברים.

מרדכי יוגב: נשאלה כאן שאלה והיא האם כל בתי החולים קיבלו.

<איתמר גרוטו: כל מנהל בית חולים קיבל בית חולים קיבל סט של תמריצים שהוא יכול להפעיל ולקלוט באמצעותו רופאים מומחים והם עושים את זה.

<איתמר גרוטו: אמרתי שזה לא נתן פתרון לאותם רופאים חדשים שאנחנו רוצים לצרף ולשלוח אותם להתמחות במרכז ושיחזרו אחר כך.

<איתמר גרוטו: אם בית חולים זיו רוצה לקחת מתמחה כזה, הוא צריך לממן לפחות חלק.

<איתמר גרוטו: יש לו נגיד הסכם עם בית חולים רמב"ם או בית חולים שיבא אבל אחר כך הוא מקבל אותו בחזרה.

יעל גרמן: זה במסגרת התמריצים?

<איתמר גרוטו: לא.

<איתמר גרוטו: התמריצים לא מכסים את זה כי התמריצים יועדו לרפואת משפחה ולרופאים מומחים.

<איתמר גרוטו: לא למתמחים.

מרדכי יוגב: ל-2 בינואר, אם זה לא הוכן, נבקש קונקרטית לקבל דוח האם זה הצליח לגבי הרופאים כי הסתבר בשטח שאכן זיו שולחים בעצמם מתמחים להתמחות כי אין מספיק רופאים שבאים ממרכז הארץ וגם אלה שעלו מציונות, הרי שהסכום שניתן להם הוא כזה שהם יתקשו.

מרדכי יוגב: זאת שנת הסתגלות.

מרדכי יוגב: הם עוד לא קנו דירה אלא שכרו דירה.

יעל גרמן: הורידו מ-75 מיליון שהבטיחו שיעבירו למתמחים לתמריצים לפריפריה.

יעל גרמן: הורידו מ-75 מיליון לשלושים מיליון שקלים וכל הזמן מבטיחים שיחזירו ל-75 מיליון אבל לא עושים את זה.

מרדכי יוגב: ברשותך, יעל, אני אומר, הישיבה הזאת היא ישיבה ראשונה של ועדת המשנה אחרי שחרשנו בשטח חריש בעומק מסוים.

מרדכי יוגב: אנחנו רואים אותה כישיבה מכינה לישיבה ביום הצפון, יום הגליל, שיתקיים כאן ב-2 בינואר כאשר הנושאים המרכזיים שניגע בהם, גם לפי המלצת האוצר, הם תכנית העבודה לקידום בית החולים השיקומי בטבריה, והשני, הכותרת הגדולה של קיצור תורים שהיא הרבה יותר מורכבת ברגולציה של משרד הבריאות על קופות החולים ועל בתי החולים, איך עושים מזה בסוף קיצור תורים ולא אאריך כרגע בדוגמאות שהן רבות.

מרדכי יוגב: הנושא השלישי הוא עידוד רופאים, עידוד כוח אדם רפואי שגם כאן

מרדכי יוגב: אנחנו רואים שהייתה מגמה והיה רצון טוב ומוביל את זה פרופסור גרוטו ואנחנו רואים שבשטח זה עוד לא מספק והמספרים מתקשים.

מרדכי יוגב: אולי גם חסרים תקנים ביחס שלא ראיתם או אם כן ראיתי את הדוח של פרופסור גרוטו שהוא בעצם הביע מציאות של פער ברופאים בשיעור של חמישים אחוזים.

מרדכי יוגב: זה הוצג כאן בתחילת הדיון.

מרדכי יוגב: באחיות התקנים האלה אולי לא מספקים.

מרדכי יוגב: היינו ערים לכך שאחיות דרוזיות וערביות שובצו במרכז.

מרדכי יוגב: אצל יהודים אולי המעבר הזה יותר קל ואצלם הוא יותר קשה.

מרדכי יוגב: ברופאים יש תקנים חסרים ויש קושי בהעברת רופאים ולכן זו גם נקודת תורפה שדרך הדיון כאן, הדיון המכין, נבקש את התשובות.

עפר שלח: כל הדיון הוא ריק אם אין בו מספרים.

עפר שלח: חייבים להיות מספרים מדויקים בכמה כסף זה מתוקצב, כמה רופאים זה הביא.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: כתוצאה מכך האם אולי צריך לשנות משהו.

<איתמר גרוטו: אנחנו יכולים להציג את זה.

מרדכי יוגב: אנחנו זוכרים שאלה שנשארה באוויר והיא במחלוקת, האם בית החולים של קופת החולים הכללית מקבל את אותה תשומה.

מרדכי יוגב: אמר אלעד כן ואת אמרת לא.

מרדכי יוגב: נשאיר את זה לסדר היום אחר כך אבל נישאר בסקירה של פרופסור גרוטו.

<איתמר גרוטו: שירותי אשפוז.

<איתמר גרוטו: בסך הכול במסגרת התכנית הרב שנתית של תוספת מיטות למערכת הבריאות, 257 מיטות הוקצו בפריסה חמש שנתית.

איל בן ראובן: כמה מיטות חסרות שם?

<איתמר גרוטו: אנחנו לוקחים בחשבון גם גידול האוכלוסייה הצפוי וכולי.

<איתמר גרוטו: זה למעשה ייצור מצב שיצמצם במעט את הפער הזה.

<איתמר גרוטו: זה לא משהו שיסגור את הפער בין הצפון למרכז.

<איתמר גרוטו: המרכז מקבל פחות.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, במרכז זה אפילו ירד בשיעור מיטות לנפש ואילו בצפון זה קצת יעלה.

איל בן ראובן: השאלה אם במרכז יש פער.

איל בן ראובן: במרכז יש היום פער?

<אורן פרלסמן: כן.

<אורן פרלסמן: בכל הארץ יש פער.

איל בן ראובן: אני שואל את השאלה כי בסוף בתכנית הזאת או בכל תכנית הצפון, יש לה מטרה והמטרה היא, ראשית, להגביר את הבריאות, ושנית, לתקן את תחושת החוסר הקשה של אנשי הצפון שמביאה לכך למשל שחבר'ה לא באים לצפון כי הבריאות בין השאר היא בעדיפות נמוכה.

איל בן ראובן: לכן השאלה היא איך אנחנו מצליחים להביא תכנית נראית.

איל בן ראובן: לפי מה שאני מבין, המספר הזה, יפה שיש איזשהו תגבור, אבל בסופו של דבר הפער נשאר ויש אפילו אומרים שהפער גדל.

מרדכי יוגב: עוד שאלה מתמטית היא האם זה כולל את המיטות של בית החולים השיקומי.

מרדכי יוגב: אם זה כולל אותן, המספר עוד יותר קטן.

איל בן ראובן: למרכז היום יש איזשהו מספר נתון.

איל בן ראובן: הצפון בפער גדול.

איל בן ראובן: השאלה אם לא נכון לרכז מאמץ לפתור בעיה במקום או ללכת בפלחים שמשאירים את כולם בתחושת חוסר נוראית והצפון עוד הרבה יותר.

איל בן ראובן: לכן אני שואל את השאלה.

מרדכי יוגב: בסדר.

מרדכי יוגב: נשאל את השאלות בקצרה, ניתן לענות ואחר כך נעשה את הסבב.

יעל גרמן: לא שאלות אלא אני פשוט רוצה לציין.

מרדכי יוגב: ברשותך, הנתונים שלנו מדף שאנחנו ערכנו – אני גם אתן לך אותו – הביאו לנתון שאימתנו אותו גם עם פרופסור גרוטו של ארבעים אחוזים פחות מיטות בצפון לאלף נפשות.

מרדכי יוגב: אם בארצי יש 1.87 לאלף נפשות, בצפון יש 1.16 לאלף נפשות.

יעל גרמן: בצפון חסר בית חולים.

יעל גרמן: משרד הבריאות מכיר בזה.

יעל גרמן: למשרד הבריאות גם יש מקום ליד קריית אתא.

יעל גרמן: אם אנחנו מדברים כאן היום על המצוקה של הצפון, צריך להעלות גם את הנושא של בית החולים הנוסף, כמו שהעלינו בזמנו את בית החולים הנוסף בבאר שבע בדרום, דרך אגב בעקבות ועדה דומה בראשה עמד ארנון אפק אבל זה לא משנה.

יעל גרמן: בראש הוועדה הזו עמד פרופסור גרוטו.

יעל גרמן: אין ספק שיש כאן מחסור.

יעל גרמן: צריך להקים בית חולים חדש.

יעל גרמן: צריך להציב את זה על סדר היום, לקבל לוחות זמנים ולהתחיל.

יעל גרמן: זה לא ייקח שנה ולא שנתיים, זה בוודאי ייקח בין חמש לעשר שנים, משהו כמו שבע-שמונה שנים, אבל רק כדי להתחיל לתכנן, גם לזה צריך את השלושה-חמישה מיליון שקלים וצריך כמובן החלטה רשמית.

יעל גרמן: אני קודם כל שמה את זה על השולחן.

מרדכי יוגב: אני אוסיף ואומר שצריך את ה-היכן.

מרדכי יוגב: ה-היכן עם הנגישות לאוכלוסייה.

יעל גרמן: יש כבר.

יעל גרמן: כבר נמצא.

מרדכי יוגב: דובר על הקריות.

יעל גרמן: דובר על הקריות.

יעל גרמן: נכון.

יעל גרמן: אם ימצאו מקום יותר טוב, אבל אני חושבת שכולם מסכימים שזה נכון, אפשר אולי לסגור את אחד מבתי החולים בחיפה ולהעביר חלק מזה.

יעל גרמן: זה לא משנה.

יעל גרמן: צריך לעשות היערכות, צריך להתחיל, צריך לקבל החלטה.

יעל גרמן: זה יביא להקלה בלתי רגילה.

יעל גרמן: אבל למעשה פרופסור גרוטו והוועדה שהוא עמד בראשה הוציאו מסמך מאוד מאוד יסודי ומעמיק על הבעיות שיש בצפון.

יעל גרמן: ליד המסמך הזה, אם אני לא טועה, גם היה איזשהו תג מחיר של כ-600 מיליון שקלים.

יעל גרמן: האם אני צודקת?

<איתמר גרוטו: זאת הערכה מאוד כללית אבל זה נכון.

יעל גרמן: בשום פנים ואופן לא ניתן, אתה אמרת או מישהו אחר שצריך אולי להסיט.

יעל גרמן: לא.

יעל גרמן: לא צריך להסיט.

יעל גרמן: המצב לא טוב בכל הארץ.

יעל גרמן: צריך תוספת של תקציבים שמיועדת לצפון.

יעל גרמן: צריך לבוא ולומר ממש כמו שהוסיפו לדרום, צריך להוסיף לצפון.

יעל גרמן: לא מדובר על כך ש-600 מיליון יוסיפו בשנה, אולי גם לא בשנתיים, אבל שתהיה איזושהי תכנית שהמדינה עומדת מאחוריה, שבאמת בצורה מאוד הדרגתית ומסודרת אנחנו מתחילים לסגור שם את הפערים ולא על חשבון הגדלת פערים במרכז הארץ.

<איתמר גרוטו: אני חייב לומר שהחלטת הממשלה כן התייחסה ונתנה תקציבים ספציפיים נוספים.

יעל גרמן: כמה?

<איתמר גרוטו: למשל כל הנושא של המרכז השיקומי, שמונים מיליון שקלים חדשים שהגיעו לטובת הנושא הזה.

<אורן פרלסמן: 150 מיליון מסך הכול.

<איתמר גרוטו: ויש עוד דברים.

<אורן פרלסמן: 150 מיליון המשרד ועוד ארבעים מיליון.

מרדכי יוגב: מיד נגיע ל-520 מיליון לקיצור תורים, להבין מה זה.

<איתמר גרוטו: בסופו של יום, אנחנו חייבים להוסיף מיטות לכל הארץ כי אחר כך נעמוד בפני מצב שלא נוכל לטפל באוכלוסייה שגדלה במקומות אחרים אבל יש כאן בפירוש החלטת מדיניות של תעדוף הצפון.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, שיעור המיטות שהוקצה לצפון הוא הרבה יותר גדול מהשיעור של המאושפזים.

עפר שלח: לא כל כך.

עפר שלח: אתה יודע, איתמר, אני מסתכל על זה.

עפר שלח: 257 זה 25 אחוזים מאלף.

עפר שלח: לפי הנייר כאן, אוכלוסיית הצפון היא 1,4 מיליון.

עפר שלח: זאת אומרת, היחס שלה באוכלוסיית המדינה, מתוך שמונה מיליון, הוא משהו כמו קרוב לעשרים אחוזים.

עפר שלח: בין עשרים ל-25 אחוזים, זאת התוספת שנותנים לצפון.

עפר שלח: זאת הדלתא של ההעדפה שנותנים לצפון?

עפר שלח: עשרים מיטות.

עפר שלח: אפרופו הדברים שגם איל אמר, זה יגרום לכך שתושבי הצפון ירגישו שהם לא בפער כזה גדול לעומת המרכז?

איל בן ראובן: לכן אמרתי שזה עניין של תפיסה, של איך לתקן פערים, האם לעשות את זה בצורה של לתת לכולם, לכל אחד קצת וכולם נשארים עם פערים גדולים, או לתקן.

עפר שלח: אני אומר שאפילו הדלתא, הדלתא היא תיקון הפערים.

מרדכי יוגב: השאלה ברורה.

איל בן ראובן: אני אומר שלא תהיה כאן פתאום איזו קפיצה והשאלה מה לעשות עם ה-אין.

יעל גרמן: זה עניין של סדרי עדיפויות.

יעל גרמן: אם ישימו את הבריאות בסדר עדיפות מיד אחרי הביטחון כמו שלדעתי צריך לשים אותה, יהיה.

מרדכי יוגב: תרשמו עוד שאלות כי אני רוצה לשמוע גם את עמדתו של האוצר.

<איתמר גרוטו: עוד נקודה שנקראת פיתוח מרכזי מצוינות שזה פיתוח שירותים בצפון שאין כיום.

<איתמר גרוטו: סוכם לגבי מרכז לניתוחי לב בפוריה ולאחרונה ממש נכנס מרכז אונקולוגי בבית החולים זיו שנותן מענה לחולים אונקולוגיים שזה מאוד מרכזי כדי שאנשים לא יצטרכו לנסוע לטיפול בסרטן במקומות מרוחקים מאוד.

<איתמר גרוטו: תמריצים לרופאים מומחים.

<איתמר גרוטו: דיברנו על זה.

<איתמר גרוטו: כרגע יש ב-2017 ואנחנו נצטרך לוודא שיהיה לכך תקציב גם בשנים הבאות.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, במסגרת הדיונים וההסכמים שלנו עם האוצר.

<איתמר גרוטו: התקציב לקיצור תורים, תכנית שעכשיו יוצאת לדרך.

<איתמר גרוטו: למעשה במסגרתה הכסף הולך גם לבתי חולים וגם לקופות כאשר המטרה היא שבתי חולים שעושים יותר ניתוחים וקופות שמפנות יותר ניתוחים לבתי חולים, יקבלו על זה תמריץ.

<איתמר גרוטו: זה משהו שעכשיו מבחני התמיכה בעניין הזה פורסמו.

יעל גרמן: מה הסכומים המיועדים?

<אורן פרלסמן: 520 מיליון שקלים.

יעל גרמן: 520 מיליון שקלים בכל הארץ.

<אורן פרלסמן: לא.

<אורן פרלסמן: בצפון.

<איתמר גרוטו: זה החלק של הצפון.

<אורן פרלסמן: השנה, 2017, זה 38 מיליון שקלים בהתחשב בכך שהתחלנו מאוחר.

<אורן פרלסמן: 11 מיליון בשני בתי החולים.

עפר שלח: וב-2018?

<אורן פרלסמן: אין לי את המספר מולי.

יעל גרמן: זה 520 מיליון שקלים.

<קריאה: תקציב קיים.

<קריאה: לא?

מרדכי יוגב: לכמה שנים הסכום של 520 מיליון שקלים?

<אורן פרלסמן: ארבע שנים.

איל בן ראובן: 520 מיליון שקלים לארבע שנים?

איל בן ראובן: זאת אומרת, התקציב ילך ויעלה.

<אורן פרלסמן: כן.

<איתמר גרוטו: השנה לקח זמן לפרסם את מבחני התמיכה.

<אורן פרלסמן: שנה חלקית.

עפר שלח: אתה יודע כמה זה בערך ל-2018?

עפר שלח: הרי התקציב ל-2018 קיים.

<איתמר גרוטו: שוב, חלק ממבחני התמיכה, זה גם ניתן פר ביצוע.

<איתמר גרוטו: צריכים לבצע כדי לעשות.

<איתמר גרוטו: זה יותר קרוב למאה מיליון.

מרדכי יוגב: מכיוון שהשורה הזאת היא השורה הכי נעלמת והיא אולי השורה הכי נצרכת, אורן, אני אומר גם לך, היא השורה הכי נצרכן והיא השורה הכי נעלמת במה שאנחנו לא יודעים להגיד כמה יקבל בית החולים, הקפיטציה, כמה קופות החולים, מה בסוף זה ייתן לאזרח שיוכל לקבל את תורו קודם ואיך התוצאה של זה תבוא.

מרדכי יוגב: אנחנו גם נשקף את זה אל מול נציגי הציבור שב-2 לינואר זה יהיה מה שנקרא נושא מרכזי בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות בראשות חבר הכנסת אלי אלאלוף וזה יהיה על סדר היום אחרי הסקירה המרכזית של פרופסור גרוטו.

מרדכי יוגב: זה יהיה נושא שמפרקים אותו לתכנית עבודה עם השנים.

יעל גרמן: אבל אני רוצה להעיר הערה.

יעל גרמן: אני בטוחה שאתה יודע את זה, אבל זה חייב לעמוד מול עינינו שבשנת 2015 תקציב בסופו של דבר לא עבר אבל עבר בקריאה ראשונה.

יעל גרמן: אנחנו הוספנו מיליארד שקלים לתכנית קיצור תורים שמתוכה 300 מיליון שקלים היו צריכים להיות חד פעמיים, 700 מיליון שקלים לבסיס, מה שאומר שב-2018 זה צריך היה להיות היום שני מיליארד ו-800 מיליון שקלים.

יעל גרמן: היום הייתה צריכה להיות תוספת למערכת הבריאות לקיצור תורים של כמעט שלושה מיליארד שקלים.

יעל גרמן: זה אושר על ידי האוצר.

יעל גרמן: אין שום סיבה שבעולם שדברים שאושרו ובוודאי האוצר הכין אותם, הם לא יהיו.

יעל גרמן: אפרופו זה שאין כסף, אני מתקוממת.

יעל גרמן: הייתה החלטה והיה תקציב והוא נעלם.

מרדכי יוגב: עוד מעט נשמע את תשובת האוצר.

יעל גרמן: עכשיו מדברים על כמה עשרות מיליונים.

יעל גרמן: עם כמה עשרות מיליונים אי אפשר לקצר תורים.

<איתמר גרוטו: לא.

<איתמר גרוטו: עשרות מיליונים, זה תהליך שהוא נבנה.

יעל גרמן: לא.

יעל גרמן: זה משהו שהוא לא ייאמן.

יעל גרמן: בבקשה לדרוש ממשרד האוצר את מה שהם הכינו אז.

יעל גרמן: אני לא מדברת על שלושה מיליארד, אבל צריך בוודאי לחזור למיליארד כי אחרת לא יהיה קיצור תורים.

<איתמר גרוטו: עד כמה אני יודע, תכנית קיצור תורים שנחתמה עם האוצר היא לפחות מיליארד.

<אורן פרלסמן: זה לבסיס.

יעל גרמן: אבל אני שומעת שהשנה יש כמה עשרות מיליונים ובשנה הבאה אפילו לא יודעים כמה.

יעל גרמן: זה היה צריך להיות מיליארד שקלים בשנת 2018.

יעל גרמן: 300 מיליון חד פעמי ו-700 מיליון.

יעל גרמן: תתחילו עכשיו לפחות.

יעל גרמן: יש תכנית מוכנה במשרד הבריאות לקיצור תורים.

<איתמר גרוטו: התכנית הופעלה.

<איתמר גרוטו: זה דורש מבחני תמיכה.

<איתמר גרוטו: לפעמים זה באמת התעכב במהלך 2017.

יעל גרמן: אבל התכנית התבססה על 700 מיליון שקלים לשנה ולא על שלושים ומשהו מיליון.

יעל גרמן: זה לעג לרש.

<איתמר גרוטו: ב-2018 כבר יהיו סכומים הרבה יותר גדולים.

מרדכי יוגב: אני מאוד שמח, יעל, על כך שאת כאן כי את יוצרת לנו את הרציפות והרציפות הזאת היא חשובה מאוד.

מרדכי יוגב: אנחנו גם נרצה לראות או את סגן שר הבריאות או את שר הבריאות ואני חושב שהרציפות הזאת תשקף לנו ואנחנו נבקש מכם, גם ממשרד הבריאות, גם ממשרד האוצר וגם מנציגי האוצר בבריאות, שזה יוצג כתכנית עבודה על בסיס הכספים.

מרדכי יוגב: נשמע כאן את התשובות אבל נעצור בנקודה הזאת כדי להספיק לשמוע את איתמר ואת הנוכחים כולם.

<איתמר גרוטו: נעבור הלאה, לשקף הבא.

<איתמר גרוטו: יש לנו כאן נושא של מרכזי מצוינות נוספים שהוועדה המליצה להקים וחוץ ממה שהגדרתי כנושא של הלב, ניתוחי לב ואונקולוגיה.

<איתמר גרוטו: נושא של הקושי, דיברתי עליו וזה משהו שאני באופן אישי מנסה לעזור כרגע נקודתית למקרים ספציפיים, הוא הכשרת מתמחים, שיצאו להכשרה במרכז הארץ ויחזרו לעבוד בצפון.

<איתמר גרוטו: הנושא של השדרוג ומיגון תשתיות.

<איתמר גרוטו: אנחנו יודעים שיש עלינו גם איום ביטחוני לא קטן בצפון ויש פערים במיגון.

<איתמר גרוטו: כאן יש לנו מענה חלקי.

<איתמר גרוטו: זאת אומרת, לא שזה לא נעשה, אבל יש פתרונות עדיין לא מלאים בתחום הזה.

יעל גרמן: עוד הערה.

יעל גרמן: כשאית

יעל גרמן: מר נותן לנו את הדברים האלה, שיבואו וישימו תג מחיר ליד כל דבר כי אחרת הדברים הם בעלמא.

<איתמר גרוטו: אין בעיה.

יעל גרמן: מה זה שדרוג, כמה המדינה מתכוונת, שלא ישים את הדברים שבעבר של רמב"ם, כמה מתכוונים להוסיף לטווח ארוך.

<איתמר גרוטו: רמב"ם מבחינתנו זה לא צפוי.

יעל גרמן: מה זה שדרוג המיגון.

יעל גרמן: כמה כסף.

<איתמר גרוטו: אין בעיה.

<איתמר גרוטו: נעדכן את זה.

<איתמר גרוטו: לגבי מרכז השיקום לצפון, ובאמת כמו שאמרתי, מחר מתקיימת הנחת אבן הפינה.

<איתמר גרוטו: בהחלט יש לנו כבר תכנית מסודרת.

<איתמר גרוטו: יש לנו פרוגרמה.

<איתמר גרוטו: יש לנו כרגע פער בין כמות הכסף המקורית שהוקצתה לבין אחרי הפרוגרמה המפורטת.

<איתמר גרוטו: מסתבר שצריך יותר ואנחנו עובדים יחד עם משרד האוצר.

איל בן ראובן: שאלה לגבי מרכז השיקום.

איל בן ראובן: עלתה שם טענה שלדעתי היא מאוד מוצדקת שההכשרה של האנשים למרכז הזה איננה עומדת אל מול האבנים והבניין שמוקם.

איל בן ראובן: כלומר, בעבודת מטה מוסדרת צריך לדאוג שיתחילו עכשיו ללמוד ולהתכונן אנשים כדי שבעוד ארבע שנים אינשאללה, עת המרכז הזה שנבוא לחנוכת הבית שלו והוא עובד, או להתאשפז, שיהיה צוות אנשים שעובדים.

<איתמר גרוטו: התהליך הזה נעשה בשיתוף פעולה בין פוריה לבין שיבא.

<איתמר גרוטו: יש את המרכז הרפואי שיבא שהוא יכשיר את האנשים בתחום השיקום כי הוא בקיא בתחום הזה.

איל בן ראובן: השאלה אם יש תקנים לאנשים.

איל בן ראובן: הם העלו בעיה שכרגע אין תקן.

<אורן פרלסמן: יש תקנים שסוכמו בין משרד הבריאות למשרד האוצר.

<אורן פרלסמן: טרם הסתיימה ההקצאה שלהם.

מרדכי יוגב: אני שאלתי את השאלה הזאת גם את מיכל כהן משום שהיא המתכללת, מנהלת מחוז צפון, עת הייתי בפגישה אתה.

מרדכי יוגב: היא ענתה את אותן תשובות.

מרדכי יוגב: יכול להיות שאתה תייצג אותה ויכול להיות שאתה תגיד שטוב שגם היא כפרויקטורית, כי בכל דבר כזה אני שואל למי כואב הראש.

מרדכי יוגב: אם היא זו שצריכה שהראש יכאב לה, היא זאת שצריכה לתת את התשובות ולומר שיש לה איקס תקנים, יש לה איקס כסף להצטיידות ומכשור, ותכנית הבינוי יצאה לדרך.

מרדכי יוגב: יש פער של חמישים מיליון שקלים כרגע בין 150 מתוקצבים עם בית החולים למאתיים מיליון עלות.

מרדכי יוגב: איך זה נפתר ואיך התכנית הזאת יוצאת לדרך בבינוי, באיוש כוח אדם, בהכשרתו ובהצטיידות מכשור וכל מה שכרוך בזה ובלוח זמנים כך שב-1 בינואר 2021 אנחנו רואים את בית החולים פועל.

מרדכי יוגב: על הדברים הללו כנושא ראשון יישומי, אנחנו נשמח לשמוע ב-2 בינואר ולראות כתכנית מוגדרת.

מרדכי יוגב: נדמה לי, ועל זה אני מברך, שזה הדבר הכי ברור כרגע לעומת קיצור התורים ולעומת הבאת רופאים.

מרדכי יוגב: איתמר, אתה סיימת?

<איתמר גרוטו: כן.

מרדכי יוגב: אנחנו נבקש לשמוע את האוצר ואחר כך את יתר הנציגים.

מרדכי יוגב: אלעד, אתה מכיר את הפערים.

מרדכי יוגב: אמרה לי שירה שהייתם אמורים לסייר בצפון ולחוש את המצב בעצמכם.

מרדכי יוגב: האם כבר סיירתם?

<אלעד מסאסא: אני סיירתי מספר פעמים בצפון.

<אלעד מסאסא: אני לא יודע על איזה פער מדובר אבל הייתי הרבה פעמים בבתי החולים בצפון.

מרדכי יוגב: שירה גרינברג, סגנית הממונה על התקציבים ממונה על התחום.

<אלעד מסאסא: מספר פעמים, כן.

<אלעד מסאסא: מספר לא מבוטל של פעמים.

<אלעד מסאסא: אני אתייחס לכמה דברים שנאמרו.

<אלעד מסאסא: בוא נתחיל מהמיטות.

<אלעד מסאסא: נאמר כאן על ריכוז מאמץ בצפון, לשים שם דגש מבחינת משאבים.

<אלעד מסאסא: מבחינת המיטות, כמו שעובדים עם כל המשרדים, עם משרד בריאות עבדנו במצב שנותנים איזשהו סל של משאבים תוספתי, בין אם אלה מיטות כלליות, מיטות גריאטריות, מיטות פסיכיאטריות, אפילו לא קשור לעניין הצפון ספציפית אבל תוספת טכנולוגית לסל הבריאות, סל של משאבים, ולאחר שזה ניתן, מתחילה עבודת המטה של המשרד בנושא של איפה מקצים את המשאבים.

<אלעד מסאסא: אני יכולה להגיד, כמו שפרופסור גרוטו אמר וכמו שאני יודע שמשרד הבריאות בשנים עברו, הם מתעדפים את הפריפריה בכלל ואת הצפון בפרט, וגם בתכנית הזאת הם תיעדפו את הצפון ונתנו לו יותר מאשר משקלו.

<אלעד מסאסא: בנוגע למה שאמר חבר הכנסת עפר שלח אמר, בנוגע לפער במיטות, לא צריך להסתכל על אוכלוסייה רק כגודל אוכלוסייה אלא צריך להסתכל גם על גיל האוכלוסייה.

<אלעד מסאסא: ככל שהאוכלוסייה יותר צעירה, היא צורכת פחות שירותי אשפוז.

<אלעד מסאסא: זאת אומרת, זה לא נכון להסתכל על גודל האוכלוסייה אלא צריך להסתכל על אוכלוסייה מתוקננת ועל האוכלוסייה בצפון שהיא יותר צעירה.

<אלעד מסאסא: זה בנוגע להערת אגב.

מרדכי יוגב: אבל עם מאפיינים אחרים שצורכים יותר בריאות.

מרדכי יוגב: מכירים את זה.

עפר שלח: מה היחס המתוקנן?

<אלעד מסאסא: אין לי את זה כאן אבל אני יודע שהאוכלוסייה בצפון יותר צעירה.

<אלעד מסאסא: אפשר יהיה להציג את הנתון הזה.

עפר שלח: תעבירו אותו.

<אלעד מסאסא: בסדר.

עפר שלח: לכן אני אומר, כל הדיון הזה כשאין נתונים, הוא בעייתי.

מרדכי יוגב: אלעד, אתה אינך צודק בעניין הזה.

מרדכי יוגב: לפי ההתרשמות שלנו, שלי, בסמינריון של שלושת החודשים האחרונים, בצפון יש צרכים גבוהים יותר עקב תחלואה גבוהה יותר, אם בקרב האוכלוסייה הערבית, אם בקרב אוכלוסייה מבוגרת יותר יהודית.

מרדכי יוגב: רק צעיר ותיק, קריית שמונה, היא כבר עשרים שנים עם 24 אלף תושבים, אלא שאין כבר כיתות א' אלא יש רק כיתות ח'.

מרדכי יוגב: יש שם 17 אלף בעלי זכות בחירה.

מרדכי יוגב: זאת אומרת, אין שם צעירים.

מרדכי יוגב: זה כדי להכיר מקום עם נתונים קשים, הפוכים ממה שאתה אומר.

מרדכי יוגב: אנחנו פועלים שם צעירים אבל האוכלוסייה בצפון לא בהכרח יותר צעירה, אולי בכמה מהמצפורים או מהמאחזים.

<אלעד מסאסא: אני די בטוח שאני צודק, אבל אני יכול להיות שאני טועה.

<אלעד מסאסא: לגבי הנושא של הקצאת מענקים.

<אלעד מסאסא: אני לא יודע אם יעל זוכרת, אבל קופת חולים כללית גם קיבלה את חלקה.

<אפרת ברון הרלב: איזה חלקה?

<אפרת ברון הרלב: במה?

<אלעד מסאסא: בנושא המענקים.

<אלעד מסאסא: קיבלה את חלקה.

<אפרת ברון הרלב: איזה מענקים?

<אלעד מסאסא: מענקים לרופאים.

<אפרת ברון הרלב: איזה רופאים?

<אלעד מסאסא: גם רופאי משפחה וגם רופאים בבתי חולים.

<אלעד מסאסא: את מוזמנת לשאול את המטה שלך.

<אפרת ברון הרלב: סליחה, אני המטה שלי אבל תכף אני אעביר את הנתונים כפי שאני מכירה אותם ונדבר על מענקים.

<אלעד מסאסא: אין בעיה.

<חובב ינאי: שני צדדים של אותה מציאות, יש כאן כנראה שיח חירשים.

<אפרת ברון הרלב: כן.

<אפרת ברון הרלב: אכן תכף נדבר בלשון אחת.

<אלעד מסאסא: אני מדבר על עובדות ולא כתבתי אותן.

<אלעד מסאסא: כשתרצי לדבר, תדברי.

<אלעד מסאסא: זה בנוגע למענקים.

<אלעד מסאסא: בנוגע לקיצור תורים, אני לא יודע לדבר על מה שנדון בדיונים תקציביים של ממשלות קודמות.

<אלעד מסאסא: אני יודע שבממשלה הנוכחית היו דיוני תקציב בין משרד האוצר למשרד הבריאות, הוקצה כסף לבסיס התקציב לקיצור תורים, השנה קצת התעכבו מבחני התמיכה והם עושים גם בביצוע, אבל יש בבסיס התקציב כסף לקיצור תורים, 780 מיליון שקלים.

יעל גרמן: לכמה שנים?

<אלעד מסאסא: בבסיס התקציב.

<אלעד מסאסא: זאת אומרת, הוא מעתה ואילך כל שנה.

מרדכי יוגב: 780 מיליון שקלים לצפון?

<אלעד מסאסא: לא.

<אלעד מסאסא: לכל התכנית.

<אלעד מסאסא: זה מותנה בביצוע.

עפר שלח: מזה 520 מיליון לצפון?

<איתמר גרוטו: לא.

<איתמר גרוטו: ה-520 מיליון שקלים הם לארבע שנים.

<איתמר גרוטו: זה חישוב של ארבע שנים.

<אלעד מסאסא: לארבע שנים.

<אלעד מסאסא: בתקציב עצמו גם יש תקציב שמיועד - - -

<אורן פרלסמן: אנחנו נציג את הפריסה של התכנית.

יעל גרמן: 15 אחוזים.

<אלעד מסאסא: בתקציב עצמו גם יש תקציבים שמיועדים לדברים ספציפיים שהם לבתי חולים על מנת לשפר את יכולת הייצור שלהם, שיפוץ חדרי ניתוח וכל מיני דברים כאלה ועוד דברים שהם כביכול לא קיצור תור אבל נועדו על מנת לאפשר קיצור תורים אמיתי.

<אלעד מסאסא: זה בנוגע לכסף שבבסיס התקציב.

<אלעד מסאסא: כל היתר, חברי ממשרד הבריאות ייתן.

מרדכי יוגב: שוב אני מבקש להבין את הסכום שהצפון יקבל לקיצור התורים עד 2020.

מרדכי יוגב: נאמרו כאן שני סכומים, 520 מיליון ומה שמציג פרופסור גרוטו.

<אורן פרלסמן: 520 מיליון שקלים לצפון.

<אורן פרלסמן: אנחנו נציג ב-2 בינואר את הפריסה לאורך השנים.

<אורן פרלסמן: בשנה זו, 38 מיליון שקלים.

<אורן פרלסמן: כמובן שאי אפשר לקצר את התורים אם התשתיות לא מותאמות.

<אורן פרלסמן: זה תהליך שייקח זמן ולא נעשה ביום אחד.

מרדכי יוגב: אפשר לקצר תורים בעוד רגולציות.

מרדכי יוגב: אני זורק לחלל ואנחנו נשאל.

מרדכי יוגב: שאלתי, לא אגיד כרגע את מי.

יעל גרמן: ועדת הקייפ.

מרדכי יוגב: שאלתי דבר נוסף.

מרדכי יוגב: אולי בפריפריה הפריפריאלית ניתן היה – ונמצאים כאן

מרדכי יוגב: נציגי קופות חולים – כמו שבחירום יש איחוד קופות חולים במובנים מסוימים, האם ניתן ללמוד מהחירום על השגרה ברופאים מומחים.

מרדכי יוגב: אם לקופת חולים מסוימת יש רופא מסוג מסוים, הלקוח יוכל לבוא והקופות יתחשבנו ביניהן.

מרדכי יוגב: עוד דברים שניתן היה אולי לעשות באיזו רגולציה כזו או אחרת, כך גם הרגולציה בין בתי החולים לבין קופות החולים, הדבר שנתקלנו בו ובוודאי יש דברים אחרים כי אנחנו רק לומדים, ואולי יעל תדע יותר ממני, שיש מראה עם מובטלים בבתי החולים, או אנשים נשלחים לתורים ארוכים או לניידת של כללית בקריית שמונה או בנצרת בשעה שבצפת רופאה שעלתה מבאר שבע בגלל ציונות, שם היא הייתה אחת משלוש והרגישה שהיא אחת לבד בזיו, אבל היא עזבה חזרה לבאר שבע כי ה-MRI שלה עובד רק שלוש שעות ביום.

מרדכי יוגב: היא חזרה לבאר שבע.

מרדכי יוגב: סיפורה של רופאה ציונית שעלתה וחזרה.

<אפרת ברון הרלב: רופאת הקרינה.

מרדכי יוגב: כן.

מרדכי יוגב: מפעילה את ה-MRI.

יעל גרמן: הרדיולוגית.

<אפרת ברון הרלב: הבעיה העיקרית היא שהיא רופאת הקרינה היחידה שהייתה בבית חולים זיו.

מרדכי יוגב: נכון.

מרדכי יוגב: מכיוון שברגולציה, שם עומד MRI מובטל והיא באה לשרת חולים, אז היא חזרה לבאר שבע.

מרדכי יוגב: יש המון סיפורים.

מרדכי יוגב: סיפורים של רגולציה.

יעל גרמן: אני לא אכנס אבל לדעתי אם רוצים לקצר תורים צריך לטפל ב-קייפ וצריך לצורך קיצור התורים לבטל את ה-קייפ ואז יהיה באמת אינסנטיב לבתי החולים לעשות יותר.

יעל גרמן: אני רוצה לומר לך שאדוני עלה על אחת המסקנות שהיו בוועדה שאני עמדתי בראשה וזה שצריך למעשה שתהיה מערכת ממוחשבת שרואה היום את כל התורים שקיימים בבתי החולים.

יעל גרמן: להערכתי יש את כל הבסיס היום כדי שאתה תדע ויש את הפרסום של התורים, המתנה לתורים, ואנחנו יכולים לראות שישנם בתי חולים, דווקא בפריפריה, שם ההמתנה לניתוחים מסוימים היא מאוד מאוד קצרה, ומה המרחקים במדינה?

יעל גרמן: הרי מכאן לפוריה, שעה ורבע עם פקקים.

יעל גרמן: אז מה הבעיה?

יעל גרמן: מה התור אצלכם להחלפת מפרקים?

<אפרת ברון הרלב: אפס.

יעל גרמן: זה העמק.

יעל גרמן: אני לא מבינה את זה.

יעל גרמן: אתה יודע מה התור כאן?

יעל גרמן: שנה וחודשיים, שנה וחצי.

יעל גרמן: להחליף מפרק.

יעל גרמן: אז אם מישהו גר בהרצליה או אפילו בירושלים או אפילו בבאר שבע, מה זה בשבילו לנסוע לעמק ולקבל באפס זמן?

יעל גרמן: קצת לשקלל.

מרדכי יוגב: ההערה שלך חשובה מאוד.

מרדכי יוגב: אנחנו נרשום אותה.

מרדכי יוגב: היא יוצאת מתחום הסמכות שלי ואני הוזהרתי כי גם רצינו לטפל בדרום ובעוד כמה פריפריות.

יעל גרמן: אתה אמרת שיש אמצעים שלא עולים כסף.

יעל גרמן: זה לא עולה כסף.

מרדכי יוגב: ההערה שלך מצוינת ואני אשמח להיעזר בך, ברציפות ובמומחיות שלך בשנים שהיית שרת בריאות.

<אלעד מסאסא: עוד הערה קטנה.

<אלעד מסאסא: אנחנו באוצר מאוד מסכימים למה שאמרת קודם בנוגע לשיתוף פעולה בין קופות החולים בכל מה שנוגע בישובים קטנים בצפון, בדרום ובכלל.

<אלעד מסאסא: במקום שיהיה שם כפל תשתיות, יגיעו למצב של הסכמי פעולה ביניהם על איזושהי מסגרת אחודה למתן שירותים.

<אלעד מסאסא: אנחנו רק מקווים שהם יעשו את זה ואולי אנחנו כמשרדים נראה איך אנחנו פועלים לדחוף לדבר הזה.

<אלעד מסאסא: אנחנו חושבים שזה רעיון ראוי ואפשר לקדם אותו.

מרדכי יוגב: אתה רוצה לומר לנו משהו לגבי הסכומים שנאמרו כאן?

מרדכי יוגב: הם מאושרים.

מרדכי יוגב: הפער שקיים לגבי בית החולים השיקומי בפוריה, אתם מטפלים בו?

<אלעד מסאסא: בנוגע לפער.

<אלעד מסאסא: כשיצאנו לדרך, גם בהחלטות הממשלה, הסכום היה על בסיס מה שמשרד הבריאות העריך, כ-150 מיליון שקלים.

<אלעד מסאסא: זה התגלה לאחרונה, דיברנו על זה גם בישיבה אצלך, דיברנו על כך שזה התגלה לאחרונה ואנחנו פועלים לראות איך אפשר לכנס את הדברים, בין אם אלה התאמות של הפרוגרמה או כל מיני כלים נוספים, לראות איך מכנסים את הדבר הזה כך שהפרויקט יהיה סגור ויציאה לדרך.

<חובב ינאי: אפשר לשאול מה הפער במספר?

מרדכי יוגב: 150 ל-200.

<חובב ינאי: בדוח היה כתוב 240.

מרדכי יוגב: חכה.

מרדכי יוגב: מיד נגיע אליך.

מרדכי יוגב: נמשיך לשמור על הסדר.

מרדכי יוגב: ביקשה אפרת הרלב להתייחס.

<אפרת ברון הרלב: לפרוטוקול, שני דברים.

<אפרת ברון הרלב: אני אכן המנהלת הרפואית של מחוז צפון של כללית.

<אפרת ברון הרלב: צריך להזכיר שכללית באזור הצפון, חבל הארץ הצפוני, יש לו שני מחוזות, מחוז צפון ומחוז חיפה.

<אפרת ברון הרלב: מחוז צפון שמשרת את האוכלוסייה הצפון מזרחית של המדינה, מחוז חיפה משרת את האוכלוסייה הצפון מערבית כולל חיפה כמובן.

<אפרת ברון הרלב: במחוז שלנו כ-550 אלף מבוטחים ובמחוז חיפה כ-800 אלף מבוטחים.

<אפרת ברון הרלב: אני הנציגה היחידה של כללית כאן ואני אעז לומר שאני מייצגת גם את בית חולים העמק שיושב במתווה הספקים שלנו של מחוז צפון.

<אפרת ברון הרלב: אני רוצה לתת לכם איזשהו סטטוס שלנו של עשייה וגם של הסדרים.

<אפרת ברון הרלב: רשמתי בפני כמה דברים ואני אשמח להרחיב אם צריך.

<אפרת ברון הרלב: בין הדברים הפשוטים ביותר שאני רוצה לדבר עליהם יש את נושא התשתיות שהורחבו לאחרונה במחוז צפון.

<אפרת ברון הרלב: כמה עדכונים.

<אפרת ברון הרלב: מרכז בריאות אישה בקריית שמונה שמרחיב את שירותיו, נבנה רק לאחרונה ונפתח בימים אלה.

<אפרת ברון הרלב: הוא ירחיב את שירותיו לטובת האוכלוסייה של האזור הזה.

<אפרת ברון הרלב: מרכז שיקום רב תכליתי עליו הצהרנו השבוע יחד עם ראש מועצת מבואות חרמון.

<אפרת ברון הרלב: אמור לשבת בצומת כוח.

<אפרת ברון הרלב: אנחנו מתחילים לבנות אותו ממש בימים אלה בשיתוף מועצת מבואות חרמון.

<אפרת ברון הרלב: אני חושבת שהוא יביא תשובה מאוד טובה בתחום השיקומי האמבולטורי הלא אשפוזי לתושבים של האזור הזה.

<אפרת ברון הרלב: אנחנו מאוד מתרגשים מהבחינה הזאת.

<אפרת ברון הרלב: זה היה ויז'ן של ראש המועצה הזה לפני הרבה מאוד שנים ועכשיו זה יצא לפועל.

<אפרת ברון הרלב: בטבריה אנחנו פותחים מכון פיזיותרפיה חדש לחלוטין בימים אלה.

<אפרת ברון הרלב: מכון גסטרו חדש שאנחנו מתחילים לשפץ במרפאת רקטי שהיא חצי בית חולים בפני עצמה.

<אפרת ברון הרלב: מוקדים.

<אפרת ברון הרלב: בשנה האחרונה למעשה פתחנו שלושה מוקדים שעובדים עד השעה 7:00 בערב, גם ברקטי בטבריה, גם בנצרת, במגדלי נצרת וגם במרפאת עומר בעפולה.

<אפרת ברון הרלב: בנוסף לכך אנחנו מפעילים עכשיו על ידי ספק חיצוני מוקדי לילה בחצור וקצרין שפועלים עד 12:00 בלילה.

<אפרת ברון הרלב: עדיין ממתינים למכרז של קריית שמונה ואני מעריכה שלא רק אנחנו ממתינים לזה.

<אפרת ברון הרלב: צריך לציין שבצפון רמת הגולן אנחנו מכפילים את שטח המרפאה בבוקטה ולמעשה באמת נעשית הרבה מאוד פעילות.

<אפרת ברון הרלב: שני מכוני שמיעה חדשים לגמרי בטבריה ובנצרת עילית.

<אפרת ברון הרלב: זה מבחינת תשתיות.

<אפרת ברון הרלב: לגבי האתגרים.

<אפרת ברון הרלב: האתגר העיקרי, כמו שאתם אמרתם, הוא הנושא של כוח אדם והבאת כוח אדם, לא רק רופאים.

<אפרת ברון הרלב: צריך לדבר על זה במובן המולטי דיסציפלינרי.

<אפרת ברון הרלב: דווקא אם ניקח את הדוגמה של בית החולים באשדוד שכולנו מברכים עליו שנפתח ושמחים לראות עוד בית חולים פועל, צריך לזכור שבכל התכניות של הקמת בית החולים הזה, אנחנו רואים מאין הגיעו עכשיו הרופאים לשם.

<אפרת ברון הרלב: ארבעה קרדיולוגים מבלינסון, עוד כמה משיבא וכולי.

<אפרת ברון הרלב: למעשה, כמו שקודם צוין, הנושא הזה של תכנון מוקדם ברגע שפותחים תשתיות חדשות, בוודאי ובוודאי כשהן בפריפריה, הוא דרמטי בהצלחה של איזשהו פרויקט.

<אפרת ברון הרלב: זאת אומרת, כאשר אנחנו היום מתכננים את מרכז השיקום הזה במבואות חרמון, אתם בטח רק יכולים לדמיין עד כמה זה מסובך להבין ולדעת מי יהיו הפיזיותרפיסטים, מי יהיו המרפאים בעיסוק, מי יהיו העובדים הסוציאליים שיעבדו במרכז הזה בעוד שנתיים כשהוא ייפתח.

<אפרת ברון הרלב: חלק מהאסטרטגיה שלנו היא לא רק לבנות אלא באמת גם לראות איך אנחנו מביאים לשם צוותים.

<אפרת ברון הרלב: אני חושבת שלזכות משרד הבריאות ייאמר שבשנים האחרונות – אפרופו תשתיות – הובאו ארבעה מכשירי MRI חדשים לצפון.

<אפרת ברון הרלב: ארבעה מכשירים.

<אפרת ברון הרלב: קודם תיארתם בעצמכם.

<אפרת ברון הרלב: אין באמת מי שיפעיל אותם.

<אפרת ברון הרלב: צריך לזכור שלהביא מכשיר, לא נעים להגיד, בסוף זה כסף וזה הדבר הכי קל.

<אפרת ברון הרלב: אני באה מעולם בתי החולים של כללית.

<אפרת ברון הרלב: הכי קל, וזה לא קל, למצוא תורם שיקנה מכשיר.

<אפרת ברון הרלב: העניין העיקרי הוא אחרי כן מי מפעיל אותו, איך מפעילים אותו, האם יש את המומחים הרלוונטיים וזה האתגר המאוד גדול שלנו בצפון.

<אפרת ברון הרלב: מה אנחנו עושים.

<אפרת ברון הרלב: מחוז צפון, צריך לציין, שירותי בריאות כללית, בנושא מתמחים בכל המקצועות – אני עוזבת לרגע את הנושא של מתמחים ברפואת המשפחה, שזה חתיכת סיפור בפני עצמו ואחזור אליו בעוד רגע – בנושא של מתמחים בתחומים אחרים - - -

מרדכי יוגב: אני אצטרך טיפה לצמצם אותך בזמן.

<אפרת ברון הרלב: אני יודעת.

<אפרת ברון הרלב: שתי מלים ואני מסיימת.

<אפרת ברון הרלב: תקני שלושת הסמנכ"לים של שירותי בריאות כללית, זה פרויקט של הקופה בדיוק כמו שקודם צוין כאן.

<אפרת ברון הרלב: לוקחים אנשים צעירים, נותנים להם תקן שהוא למעשה על-תקני לתקופת ההתמחות.

<אפרת ברון הרלב: שאלתם כסף, סדר גודל של 700 אלף שקלים לשנה עולה מתמחה כזה.

<אפרת ברון הרלב: 700 אלף שקלים לשנה למשך ארבע-חמש שנים בהתאם להתמחות שלו.

<אפרת ברון הרלב: זו העלות שהקופה מוציאה על מנת ליצור מצב ומחויבות של אותם מתמחים לקבל התמחות בתחומים שונים בבתי החולים של כללית ולאחר מכן לצאת לקהילה "ולהחזיר" לקהילה את אותן שנים של התמחות.

<אפרת ברון הרלב: חמש שנים מול חמש שנים.

<אפרת ברון הרלב: ארבע וחצי שנים מול ארבע וחצי שנים.

<אפרת ברון הרלב: ביקשנו ורצינו להרחיב במיוחד באזור הצפון בו יש לא מעט בתי חולים שהם לא של שירותי בריאות כללית, לעשות דבר כזה מול בתי החולים פוריה, זיו ושלושת בתי החולים בנצרת שהם בתי חולים שהתעלמנו מהם כאן אבל מהווים ספק שירותם מאוד משמעותי מבחינתנו בחלק מהדברים.

<אפרת ברון הרלב: למעשה פרויקט כזה לא יכול להיות ממומן על ידי מחוז צפון של כללית.

<אפרת ברון הרלב: זה משהו שמצריך תקציבים רלוונטיים וכן, אנחנו מצליחים.

<אפרת ברון הרלב: כרגע יש לי 18 מועמדים בכל המקצועות להתחיל התמחות בבית חולים כרמל ובבית חולים העמק בפרויקט הזה של שלושת הסמנכ"לים.

<אפרת ברון הרלב: יש דרכים לעשות את זה אבל אנשים לא מוכנים לבוא לעמק הירדן או לצפת או לטבריה מבלי שהם יקבלו על זה איזושהי תמורה מספקת ולזה התכוונתי כשאמרתי איזה מלגות.

<אפרת ברון הרלב: מתמחה שעושה עכשיו התמחות בטבריה, לא מקבל מלגת פריפריה.

<אפרת ברון הרלב: הוא צריך לשבת בכל מיני מקומות בהם אין בכלל איך לתת לו התמחות.

<אפרת ברון הרלב: זאת אומרת שאם אני צריכה להיאבק מול משרד הבריאות והאוצר, אולי לא מול, אולי ביחד עם, בשביל שמתמחה בעמק הירדן - - -

<אלעד מסאסא: זה בסדר.

<אלעד מסאסא: אותנו אפשר לתקוף.

<אלעד מסאסא: אין בעיה.

<אפרת ברון הרלב: לא, ממש לא.

<אפרת ברון הרלב: אני דווקא לא מאמינה במילה הזאת בכלל.

<אפרת ברון הרלב: אני נמצאת שם, אני נוסעת לשם כל יום ממרכז הארץ כי אני נותנת את נשמתי באהבה גדולה למקום הזה שנקרא מחוז צפון כי צריך, כי אני נהנית מזה.

<אפרת ברון הרלב: אף אחד לא מכריח אותי.

<אפרת ברון הרלב: אבל אני באה לייצג אותם באיזשהו אופן וכאשר מתמחה יושב בעמק הירדן והוא לא נחשב פריפריה, מה יותר מלשבת בעמק הירדן שייחשב פריפריה?

<אפרת ברון הרלב: יכול להיות שגם את ההגדרות האלה, מי נקרא מתמחה של פריפריה ברפואת המשפחה ובמקצועות אחרים, צריך טיפה להרחיב ולהסתכל על זה.

<אפרת ברון הרלב: טבריה.

<אפרת ברון הרלב: טבריה היא לא פריפריה?

עפר שלח: טכנית, על פי איזו הגדרה זה עובד?

עפר שלח: במע"צ יש מפה.

עפר שלח: מה יש בבריאות?

<אפרת ברון הרלב: יש ועדה שהיא ועדה משותפת למשרד הבריאות, למשרד האוצר וככל הידוע לי גם נציגי הקופות יושבים בה, ועדה שמגדירה מי הישובים בפריפריה.

עפר שלח: והיא קבעה שפריפריה בעמק הירדן היא לא פריפריה?

<אפרת ברון הרלב: נכון.

<אפרת ברון הרלב: לדוגמה.

<אפרת ברון הרלב: יש לי עוד כמה דוגמאות.

מרדכי יוגב: את אומרת דברים חשובים אבל אני חייב לקצר.

<עידו הדרי: מכבי שירותי בריאות.

<עידו הדרי: אני שכן של חבר הכנסת איל בן ראובן, מרקפת שבמשגב.

<עידו הדרי: אני אתחבר למה שנאמר כאן על המתמחים.

<עידו הדרי: קופות החולים קלטו מתמחים כבר מ-2015, מתמחים בקהילה.

<עידו הדרי: הכסף מהמדינה עדיין לא הגיע.

<עידו הדרי: זה שוטף פלוס שלוש שנים בינתיים.

<עידו הדרי: נקודה שנייה.

<עידו הדרי: אפשר לפתוח התמחויות נוספות בקהילה ולהביא מתמחים בהרבה יותר מקצועות רק ממשפחה ולאחרונה גם ילדים וקצת נשים.

<עידו הדרי: אפשר להביא בעוד הרבה מקצועות ולשחרר גם פקק ברמה הלאומית של רופאים שסיימו לימודים ורק מחכים להתמחות שנתיים ושלוש ואנחנו מפסידים אותם כמערכת.

<עידו הדרי: אני חושב שמערכת הבריאות בצפון צריכה שלושה דברים והכסף הוא במקום השלישי.

<עידו הדרי: הוא מאוד מאוד חשוב אבל הוא במקום השלישי.

<עידו הדרי: במקום הראשון צריך מנהיגות רגולטורית, במקום השני צריך כוח אדם.

<עידו הדרי: כדי להביא רופא לצפון לבד מתמריץ כספי לרופא לתקופת ההתמחות ולתקופה שאחרי, צריך את כל המעטפת ביחד גם של תעסוקה לבן/בת זוג או תמריצים שונים.

<עידו הדרי: צריך את הכול ביחד כדי שזה יקרה.

<עידו הדרי: דובר כאן הרבה או בעיקר על בתי חולים.

<עידו הדרי: בסוף כמעט כולנו צורכים את רוב השירות הרפואי שלנו בקהילה ביום יום.

<עידו הדרי: אל בתי החולים אנחנו נדרשים במקרי קיצון ולתקופות קצרות בדרך כלל.

<עידו הדרי: חייבים – וכאן נכנסת המנהיגות הרגולטורית – לשים את הקהילה במרכז המפה ולראות איך אני משפר עכשיו שירות לתושב קצרין שצריך רופא משפחה או רופא שניוני שיראה אותו היום.

<עידו הדרי: לבית חולים הוא יצטרך פעם בכמה שנים, אני כמובן לא אומר שזה לא חשוב.

<עידו הדרי: אין היום דגש, אפילו במצגת.

<עידו הדרי: אני לא חושב שהקופות הוזכרו יותר מפעם או פעמיים.

<עידו הדרי: הדגש חייב לעבור לקהילה לא כי בתי החולים לא חשובים אלא כי השירות היום יומי ניתן בקהילה.

מרדכי יוגב: זה גם יחסוך את ההגעה לבית החולים.

<עידו הדרי: זה יחסוך.

<עידו הדרי: כל השקעה בפיתוח מיטה בבית חולים, אפשר היה בחצי מההשקעה הזאת לחסוך את הצורך במיטה או חלק מהצורך לפחות, אם היה מושקע בקהילה.

<עידו הדרי: אני חושב שאני מייצג כאן את עמדת ארבע הקופות בלי ששאלתי.

<אפרת ברון הרלב: לחלוטין.

<עידו הדרי: קצת לגבי MRI.

<עידו הדרי: כמעט כל מכשירי ה-MRI בישראל נמצאים בבתי חולים למרות שרק חמישה אחוזים מהבדיקות של MRI מבוצעות לחולים מאושפזים.

<עידו הדרי: כמעט כל הבדיקות, המטופל נוסע לבית החולים מהבית שלו כדי לבצע את הבדיקה.

<עידו הדרי: לא צריך שהטיפול הזה יהיה בבית חולים, בוודאי כאשר מדברים על הצפון ועל הדרום.

<עידו הדרי: הוא יכול להיות בניידות.

<עידו הדרי: אסותא מפעילה כשירות ציבורי לגמרי בטופס 17 ניידת בדרום.

<עידו הדרי: אין שום סיבה שלא יופעלו ניידות ממוגרפיה נוספות בצפון.

<עידו הדרי: לא צריך לתת את השירות הזה במסגרת בית חולים.

מרדכי יוגב: בית החולים צריך אתה שירות הזה אבל זה לא חייב.

<איתמר גרוטו: חבל לבזבז משאבים ולפזר.

מרדכי יוגב: אבל אז נדרשת רגולציה של המחיר בין בית החולים לקופות החולים.

<עידו הדרי: אני מסכים.

מרדכי יוגב: כדי שלהן לא יהיה תמריץ להפעיל ניידת זולה יותר.

<עידו הדרי: לא ניכנס עכשיו למחירון MRI אבל היום בית חולים ממשלתי מוכר MRI לקופת חולים במחיר שהוא כפול מזה שאפשר לקנות את אותה בדיקה אצל ספק אחר.

<עידו הדרי: מחיר כפול.

<עידו הדרי: אותו ספק מרוויח ומשלם מע"מ כי הוא גוף למטרת רווח וכולו.

<עידו הדרי: הוא מרוויח.

יעל גרמן: זה לא מפני שבית החולים מרוויח הרבה.

יעל גרמן: מבחינת היעילות.

<עידו הדרי: חברת הכנסת גרמן כמובן צודקת.

<עידו הדרי: זה רק זה.

<עידו הדרי: אפשר לעשות מהפכה בתחום השירות, בתחום הצוות הרפואי בישראל.

<עידו הדרי: אפשר עכשיו להוסיף שדות התמחות בקהילה.

<עידו הדרי: זה טוב לקהילה, זה טוב לבתי החולים, זה טוב למערכת הבריאות כולה.

<עידו הדרי: אפשר לשתף פעולה לגבי רופאים, בהחלט צריך לשתף פעולה לגבי רופאים.

<עידו הדרי: לפני חמש שנים אמר את זה מנכ"ל מכבי בדיון בכנסת, כולם קפצו עליו.

<עידו הדרי: יש כאן סוגיה של הגבלים שצריך יהיה לפתור אותה אבל היא ברת פתרון והיא נכונה וצריך לפתור אותה.

<עידו הדרי: יחד עם זה, חשוב מאוד שתהיה תחרות בין ספקי השירותים גם בצפון.

<עידו הדרי: בלי תחרות קשה מאוד לשפר שירות.

<עידו הדרי: אני אתן דוגמה.

<עידו הדרי: כשיש ישוב ששבעים אחוזים מהחברים בו הם בקופה מסוימת, כל קופה אחרת שתרצה להיכנס לשם, בהכרח תשקיע בפיתוח שירות שכמעט לא יהיה לו ביקוש.

<עידו הדרי: מכבי לצורך העניין תפתח סניף בישוב כזה, הוא יהיה ריק במידה רבה לפחות עד שהוא יתחיל להתמלא בחברים, אבל לאורך הרבה מאוד שנים הוא יהיה ריק.

<עידו הדרי: צריך לתת תמריצים לקופות, וזה נכון לכל הארץ, שהן קטנות יחסית בישוב נתון.

<עידו הדרי: צריך לתת תמריצים.

<עידו הדרי: אני רוצה לסיים בדבר שאמר אלעד מהאוצר.

<עידו הדרי: בהתייחס לדברים שלך, חבר הכנסת שלח.

<עידו הדרי: הוא אמר שצריך להתייחס לתושבי הצפון גם בשקלול גיל.

<עידו הדרי: אני מבקש מהאוצר לעשות אותו הדבר.

<עידו הדרי: הקפיטציה שמשולמת לקופות החולים, התקציב שמשולם לקופות החולים, משתנה כל שנה כי יש יותר ציבור בישראל כך שיותר כסף מועבר לקופות.

<עידו הדרי: זה טוב.

<עידו הדרי: אגב, זה קרה בקדנציה של חברת הכנסת גרמן כשרת בריאות, אז קיבלנו לפחות את כל הגידול במספר האנשים.

<עידו הדרי: אבל מרכיב ההזדקנות שבהכרח מקרין בעיקר על מערכת הבריאות ועל מערכת הרווחה, מרכיב ההזדקנות לא נכנס לתקציבי קופות החולים.

<עידו הדרי: כלומר, אנחנו נשחקים ב-0.4 אחוז לשנה.

יעל גרמן: מדד הדמוגרפי לא מתוקנן.

<עידו הדרי: המדד הדמוגרפי לא נכנס בתוך תקציבי קופות החולים.

יעל גרמן: זה מדד דמוגרפי נטו ללא כל מה שהם אמרו.

<עידו הדרי: רק כדי לסבר את האוזן בכסף.

<עידו הדרי: 0.4 אחוז מסל הבריאות של בערך חמישים מיליארד, זה מאתיים מיליון שקלים שחיקה לארבע קופות החולים.

<עידו הדרי: בבסיס התקציב כל שנה.

<עידו הדרי: מדובר על שחיקה, מאז חוק ביטוח בריאות ממלכתי, 22 שנים, של בערך 13 מיליארד שקלים שנשחקו ממערכת הבריאות.

<חובב ינאי: אני מייצג כאן את הפורום האזרחי לקידום הבריאות בגליל שהוא התאגדות אזרחית של אנשים בעלי מקצועות הבריאות כדי לקדם את שיפור הבריאות בגליל.

<חובב ינאי: אני רוצה להתחיל מאחת הנקודות בהן פחות הסכמתי עם הנציג של קופת חולים מכבי.

<חובב ינאי: יש סעיף בחוק ביטוח בריאות ממלכתי שאומר שבישובים קטנים, מרפאה שנותנת שירות תצטרך לתת שירות גם למבוטחים של קופות אחרות.

<חובב ינאי: היושב ראש ציין שאיגום משאבים יכול להיות תרופה לבעיה הזאת ובמובן הזה, אזור עם פיזור גיאוגרפי כל כך רחב, לא צריך להסתכל על התחרות כעל דבר מקודש ושווה לקחת את זה בעירבון מוגבל ולנסות ליישם את הסעיף הזה בחוק.

<חובב ינאי: הדבר השני שרציתי לומר ביחס לכספי הקפיטציה שהוזכרו כאן.

<חובב ינאי: קראנו לאחרונה שבעצם משרד הבריאות לא כל כך עוקב לאן הולכת התוספת הקפיטציונית שמיועדת לאזור הפריפריה.

<חובב ינאי: ככל שהכסף הזה לא צבוע, אנחנו צריכים לוודא – הוועדה שלכם שעוקבת אחרי מצב הבריאות בצפון – שהתוספות האלה אכן מגיעות לטובת שיפור השירות ולא לטובת תופעות שעלו בחודשים האחרונים ביחס להעברת רופאים מקופה לקופה.

יעל גרמן: הערה טובה.

<חובב ינאי: היו לי כמה נושאים לדבר עליהם אבל אני אנסה למקד אותם.

<חובב ינאי: אני חושב שלצד המהלך המאוד חשוב שהוועדה הזאת עושה ביחס לתפקיד של בתי החולים ולהתחייבויות הכספיות שהחלטת הממשלה בתכנית הצפון לקחה על עצמה, הסיפור של בריאות בקהילה הוא באמת מאוד מאוד חשוב.

<חובב ינאי: כשאנחנו מדברים על בריאות בקהילה, אנחנו יכולים לדבר גם על היעדר הגדרה של סטנדרטים בקבלה של שירות רפואי.

<חובב ינאי: גם במצב הבריאות בקהילה, באופן ספציפי בצפון, זה נוגע ביחס לחברה הערבית שמצבה הוא חמור יותר מזו של היהודית.

מרדכי יוגב: אני מוכרח לעצור אותך.

מרדכי יוגב: אנחנו חייבים לסיים.

<חובב ינאי: משפט אחרון.

<חובב ינאי: פרופסור גרוטו באחד השקפים נתן לדוגמה את המחלקה הקרדיולוגית בבית חולים פוריה כמרכז מצוינות.

<חובב ינאי: באמת מקום מצוין שאנשים באים לקבל שירות מכל רחבי הארץ.

<חובב ינאי: על פי מה שידוע לנו, מספר המיטות במחלקה הזאת הוא גדול יותר מהתקנים שהוקצו לאותה מחלקה בבית החולים.

מרדכי יוגב: אני עוצר אותך.

מרדכי יוגב: אתה נכנס לפרטים שאני לא אוכל להתייחס אליהם כרגע.

<חובב ינאי: רק את התמצית.

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: אני עוצר אותך.

מרדכי יוגב: מצטער.

מרדכי יוגב: אני חדש בוועדה.

מרדכי יוגב: יש כאן מנהלת ועדה שהיא חזקה ממני ובשעה 11:00 היא תעצור אותי.

מרדכי יוגב: מיכל, יש לך שתי דקות.

מרדכי יוגב: אחר כך דקה לאלעד ולחברי הכנסת שירצו לומר משהו.

מרדכי יוגב: בוועדת חוץ וביטחון אנחנו יודעים שאנחנו צריכים להתגמש.

מרדכי יוגב: כאן אני לראשונה תחת ניהולה של ענת לא יודע להתגמש אתה.

<מיכל כהן דר: בוקר טוב.

<מיכל כהן דר: אני מתנצלת אבל הפקקים היו מטורפים.

<מיכל כהן דר: לבוא מהצפון, זה קשה להגיע לירושלים בבוקר.

<מיכל כהן דר: התייחסות לגבי שלושת בתי החולים בנצרת.

<מיכל כהן דר: יש לנו ועדה בנפרד שמטפלת בזה כי הסוגיות הן אחרות.

<מיכל כהן דר: איתמר ואני מטפלים בזה.

מרדכי יוגב: היינו אצלך ושמענו שלא איחוד אלא איחוד השירותים.

<מיכל כהן דר: אנחנו מנסים, כן.

<מיכל כהן דר: מנסים להגיע לאיזושהי צורת עבודה שבאמת מבחינה לוגיסטית הם יוכלו לעבוד טוב יותר וגם בהתאם לזה יוכלו אולי לקבל קצת יותר סעד מהמערכת הציבורית.

<מיכל כהן דר: אנחנו בתהליכים.

<מיכל כהן דר: אלה תהליכים.

<מיכל כהן דר: אני בטוחה שראיתם את השקף שרואים שמחר מונחת אבן הפינה למרכז שיקום בפוריה.

<מיכל כהן דר: אני דווקא רוצה לצאת מכאן.

<מיכל כהן דר: זאת אומרת, יגעת ומצאת – תאמין.

<מיכל כהן דר: אנחנו עושים המון עבודה.

<מיכל כהן דר: עושים תהליכים.

<מיכל כהן דר: חלק מהדברים, כבר יש להם נראות.

<מיכל כהן דר: בחלק, זה לוקח זמן וצריך קצת לנשום עמוק, סבלנות, אף אחד לא שוקט על שמריו.

מרדכי יוגב: זו ועדה מכינה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות שתתקיים ב-2 בינואר, ט"ו בטבת, בראשות יושב ראש הוועדה אלי אלאלוף.

מרדכי יוגב: שם אולי נבקש ממך כמובילה לתת את תכנית העבודה היותר קונקרטית לבנייה, לאיגום כוח האדם והכשרתו והצטיידות ומכשור הנדרשים כתכנית עבודה, בשאיפה להעביר את זה לוועדה.

מרדכי יוגב: אולי ירכז את זה פרופסור גרוטו או אורן ייקח את זה על עצמו.

מרדכי יוגב: מצגת שמאתיים אנשים באולם יוכלו לראות אותה ולהתרשם, כולל נציגי ציבור.

מרדכי יוגב: זה בחלק של בית החולים השיקומי.

<אלעד מסאסא: לגבי בית חולים כללית.

<אלעד מסאסא: העמק קיבלו 3.5 מיליון שקלים למענקים ורפואת משפחה קיבלו 2.5 מיליון שקלים.

<אלעד מסאסא: בנוגע לנושא של ההגדרות של הפריפריה.

<אלעד מסאסא: ההגדרות של הפריפריה הוגדרו בהסכם הרופאים, הוגדרו איזה בתי חולים מוגדרים כפריפריה ובהתאם לכך ניתנו המענקים.

<אלעד מסאסא: מה שאתה ציינת, זאת אחת הבעיות של הגדרה של פריפריה.

<אלעד מסאסא: הרבה טענות שעלו מהשטח בנוגע למענקים לרופאים, עלו שני דברים.

<אלעד מסאסא: דבר אחד עלה, וזה גם עלה במחקר של ברוקדייל וגם הכלכלן הראשי בודק את זה, זה שיש הרבה מאוד רופאים שגם כך היו מתחילים לעבוד באותו מקום כי הם מהאזור ולא באמת משכת אותם אלא פשוט נתת מענק.

<אלעד מסאסא: הדבר השני הוא שברגע שאתה מגדיר משהו כפריפריה, אוטומטית נוצרו לך מעגלים שניים.

<אלעד מסאסא: זאת אומרת, מי שמתקבל לאיכילוב להתמחות, הוא לא יבוא בעקבות מענק לעבוד בפוריה או בנהריה אלא מה שקורה, לוקחים מבתי חולים אחרים פריפריאליים שלא הוגדרו כפריפריה.

<אלעד מסאסא: אז לא משנה איך תגדיר פריפריה, תמיד יהיה לך מעגל שני שניזוק מזה ואז אתה מסיט מבית חולים אחד לבית חולים אחר.

<אלעד מסאסא: אלה שתי ההתייחסויות שלי בנוגע לעניין הזה.

מרדכי יוגב: עוד מישהו מחברי הכנסת רוצה הערה?

עפר שלח: הערה קטנה בעניין הזה, אפרופו הדברים שנאמרו על ידי נציג מכבי.

עפר שלח: אתה ואני ואיל מכירים היטב את תכניות מעבר צה"ל דרומה ואנחנו יודעים איזו השקעה המדינה הולכת לעשות במה שקוראים מעטפת המשען, במעטפת הסביבתית של קצינים שעוברים דרומה.

עפר שלח: זאת השקעה אדירה, אולי יותר גדולה מאשר בקצין עצמו.

עפר שלח: אם המדינה יודעת לפתוח את הכיס שלה כי היא חושבת שחיי אדם חשובים בצה"ל, כאן אנחנו בחיים עצמם, זאת לא איכות חיים, ולכן הגישה הזאת שאתה מייצג, הגישה הקמעונאית הזאת, אני מציע להחליף אותה בהסתכלות אחרת לגמרי על חיי אדם בצפון.

עפר שלח: ואז השאלה אם אתה צריך לעשות מעטפת לרופא כדי שהוא יעבור צפונה תיראה אחרת.

עפר שלח: אני מציע שהיא תיראה כמו במערכת הביטחון ואז תאמין לי, הכול יהיה מסודר.

עפר שלח: אגב, הכסף בא ממחנות צה"ל במרכז שהוא לא יותר שייך למערכת הביטחון מאשר למערכת הבריאות.

איל בן ראובן: תודה על הדיון החשוב הזה.

איל בן ראובן: אני הייתי מאוד מבקש, פרופסור גרוטו, שבאמת ב-2 לינואר נראה תכנית שיש בה מספרים ויש בה מדדים למה אנחנו רוצים להגיע ואיך אנחנו מגיעים לשם.

איל בן ראובן: מספרים, שנים, דרך פעולה.

איל בן ראובן: הדגש בעיני, ואני די מצטרף כאן למה שעפר אמר.

איל בן ראובן: אני חושב שסיפור כוח האדם הוא לב העניין.

איל בן ראובן: להביא רופאים, להביא צוותים, להביא את האנשים לשטח, לבית החולים, לקהילה – זה הדבר הראשון שצריך לעשות.

איל בן ראובן: זה מחייב תכנית.

איל בן ראובן: בצפון היום התחושה של האנשים, צריך לשנות את התחושה.

איל בן ראובן: אתה ניגש למישהו בצפון, אתה שואל אותו מה מצב הבריאות, והוא אומר לך מצב לא טוב.

איל בן ראובן: אנשים מרגישים לא טוב.

איל בן ראובן: הרבה מאוד אנשים מרגישים כך.

איל בן ראובן: כדי לתקן את המצב הזה, אני ממליץ ללכת על פתרונות מהירים ונראים.

איל בן ראובן: פתרונות מהירים ונראים זה להביא אנשים, לראות שבאמת עושים ומביאים אנשים אלינו לצפון.

איל בן ראובן: זה ימשוך אחריו את כל שאר הרכבת.

איל בן ראובן: אני חושב שלשם צריך ללכת ושם למקד את המשאבים.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: אני אסכם בשישים שניות.

מרדכי יוגב: ראשית, אני אומר לכם שאנחנו חברים יחד, איל ואני, בשדולת הצפון שהיא מניעה את היום הזה כבר שנה שנייה.

מרדכי יוגב: אנחנו משתדלים לעקוב אחרי התכניות הכליות לפיתוח הצפון מתוך אותה אכפתיות שמתקיימת כאן בכל החדר, אני מקווה, שמבינה את הפער ומחפשת לתת לו את התשובה.

מרדכי יוגב: גם פערים בדרום, אבל כרגע לא נדבר על זה.

מרדכי יוגב: לטובת הישיבה שתהיה יותר מתקדמת מבחינה זאת, שמנו לנגד עינינו, ואני חושב שחברי איל העלה נקודה, שכוח האדם הוא בסוף הדבר המשמעותי.

מרדכי יוגב: כשיש את האנשים, כמו שאתם שומעים כאן את ההתלהבות של כל מי שפועל בצפון, בלי שמות כרגע, גם זה מוביל וגם יוצר אנרגיות של עשייה, גם בבנייה וגם בדחיפה של כל המערכת.

עפר שלח: כמו בכל ארגון אחר.

מרדכי יוגב: כמו בכל ארגון.

מרדכי יוגב: אמנם לפי הסדר ששמנו כאן, אנחנו נבקש לראות מעבר לסקירה הכללית של משרד הבריאות – שאני מניח שאתה תהיה זה שיציג אותה – נתונים שמראים שמשהו התקדם או נתונים דומים למה שהצגת כאן.

מרדכי יוגב: אנחנו באמת נבקש לראות את תכנית בית החולים פוריה שהיא כבר זזה אבל בתכניות עבודה יותר פרטניות.

מרדכי יוגב: אורן יסייע ומי שתחליטו.

מרדכי יוגב: נבקש את נושא תכנית קיצור התורם.

מרדכי יוגב: אני מבקש שבזה, ואולי גם בנושא השני של כוח האדם, אך נותנים את המעטפת לעליית כוח אדם לצפון, אולי ראוי בשתי הנקודות האלה, איתמר, לקיים אצלכם שני דיונים מקדימים ואולי לבוא עם איזה שולחן עגול עליו תחליטו כרפרנס מהשטח עם קופות החולים או עם נציגי ציבור.

מרדכי יוגב: לנסות ולהביא עוד תשומות ולומר אולי מה נדרש.

מרדכי יוגב: אנחנו ערב תקציב 2019 ואם זאת אבן הנגף, אי ההצלחה שלנו להביא רופאים ולכן MRI עומד מושבת ואין מי שיפעיל אותו, אני סתם נותן דוגמאות מעטות.

מרדכי יוגב: אמרתי שבאותה כתבה שנחשפתי אליה לפני שלושה שבועות ב"מקור ראשון" ראיתי את הקושי של התושבים מהשטח.

מרדכי יוגב: מתוך זה אולי שולחן עגול רציף שיביא לתשובות טובות יותר בשתי השאלות – האחת, מעטפת שתעלה להבין מה נקודות התורפה, גם המספרים המדויקים לגבי כמה רופאים הצליחה המערכת במשאב הזה.

<איתמר גרוטו: המעטפת היא לא רק הבריאות.

<איתמר גרוטו: כמו שאמר חבר הכנסת שלח, זאת מעטפת כוללנית.

מרדכי יוגב: בוודאי.

מרדכי יוגב: ללא ספק.

מרדכי יוגב: אנחנו עוקבים ומחולקים בינינו - ברושי הוא בוועדת הכלכלה, סמוטריץ בכספים ואיל בביטחון – לגבי מעטפת נוספת עד כמה שאנחנו יכולים לתכלל את זה.

מרדכי יוגב: חיפשנו גם את נציג משרד ראש הממשלה ולא הצלחנו, מודה על האמת.

מרדכי יוגב: אנחנו כשדולה מתכללים את זה עד מקם שידינו מגעת כחברי כנסת ומשתדלים לתת את המענה בתורנות בינינו.

מרדכי יוגב: אני מודה לכל מי שהגיע לכאן.

מרדכי יוגב: זה מראה על האכפתיות.

מרדכי יוגב: אמרה לי אתמול ענת אולי נוותר, אבל אמרתי לה שלא נוותר כי כל ישיבה כזאת היא עוד צעד, כפי שמיכל עם הפרספקטיבה רבת השנים שלה אמרה ואנחנו מחפשים להאיץ את זה גם מבחינה תקציבית שתביא את התוצאות יותר מוקדם לטובת חייהם של תושבי הצפון.

מרדכי יוגב: אני מזכיר, גם בהיבט הביטחוני הצפון הוא היותר מאוים מכל היבט ופצועים הם לא רק תושבי הצפון אלא גם הטיפול בחיילים.

מרדכי יוגב: אני נזכר באסוציאציה הראשונה, באירוע תל חי, בפגיעה בחיילים שם בשטחי היערכות.

מרדכי יוגב: זאת תמונת עולם שיכולה לחזור ביותר גדול והטיפול הצפוני הזה נותן את השירות לתושבי הצפון שמונים 1,4 מיליון ולעוד כמה עשרות, אם לא מאות, אלפי חיילים שיהיו שם.

מרדכי יוגב: צפוי שכך יהיה, אני לא יודע מתי יהיה, הלוואי ויגיע שלם.

מרדכי יוגב: לחזק את המענה הצפוני בכל היבט בריאותי ורפואי, זאת פשוט הצלת חיים בישראל.

מרדכי יוגב: תודה רבה לכל המשתתפים.