הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 104, 2017-12-04 12:40

מכלוף מיקי זוהר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לצדק חלוקתי ושוויון חברתי.

מכלוף מיקי זוהר: הנושא שלנו היום חלוקת ההכנסות באזורי תעשיה אזוריים, ביוזמתו של חבר הכנסת יוסף ג'בארין.

מכלוף מיקי זוהר: זה דיון מהיר שאנחנו מקיימים פה בהתאם להנחיית הנשיאות, אגב, הוא מאפיין באמת את כל האופי של הוועדה הזאת שלשמה בעצם היא הוקמה, לשם הסוגיות החשובות שאנחנו נדון בהן היום.

מכלוף מיקי זוהר: הוועדה התכנסה לדון בנושא הזה בהתאם למצב בו אנחנו רואים חוסר שוויון בולט לעין של הכנסות מאזורי תעשיה, בפרט בין רשויות מוחלשות לבין רשויות חזקות.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו רואים כיצד רשות אחת פורחת ומשגשגת, עם עושר כלכלי אדיר ולצידה רשות שכמעט קורסת, היא בקושי מצליחה לשלם את משכורות עובדיה, שלא לדבר על תשתיות וניקיון.

מכלוף מיקי זוהר: ממש מעבר לגבול המוניציפלי שלה היא רואה עיר משגשגת, והדבר פשוט לא הגיוני.

מכלוף מיקי זוהר: שהם נמצאים באותו אזור, יש משאבים זהים באותו אזור, ורק רשות אחת ספציפית נהנית ממנו, לצד רשות אחרת שלא נהנית ממנו.

מכלוף מיקי זוהר: אחת הסיבות המרכזיות שלשמה הקמנו את הוועדה הזאת הייתה לדון בסוגיות האלה גם כן.

מכלוף מיקי זוהר: נערכו דיונים בנושא הזה בוועדה, דיונים כלליים, לא ספציפיים, לא לגבי אזורי תעשיה.

מכלוף מיקי זוהר: על כן הדיון היום שמביא לפה חבר הכנסת יוסף ג'בארין הוא דיון שכן יאפשר לנו לצלול פנימה קצת יותר לסוגיות הפרטניות של אזורי התעשייה וכדומה.

מכלוף מיקי זוהר: כמובן ראשון הדוברים חבר הכנסת ג'בארין יוזם הדיון.

מכלוף מיקי זוהר: בבקשה.

יוסף ג'בארין: תודה רבה לכבוד היושב ראש.

יוסף ג'בארין: איך שבאמת פתחת, אי אפשר היה למצוא נושא שהוא הכי משתלב לא רק בשם של הוועדה אלא גם בנושאים המהותיים שהוועדה הזאת עוסקת בהם, הנושא של צדק חלוקתי והכנסות של אזורי תעשיה.

יוסף ג'בארין: לדעתי זה לא רק אזורי תעשיה, זה יכול להיות גם מחצבות למשל, ככלל, אזורים שיש להם את האופי הציבורי אבל כאלה שמניבים הרבה רווחים.

יוסף ג'בארין: עבור הציבור זה גם ארנונה, שהאזורים האלה משלמים.

יוסף ג'בארין: השאלה שעולה בהחלט בהקשר הזה, עד כמה חלוקת הרווחים, חלוקת ההכנסות של האזורים הללו היא הוגנת ועד כמה מתקיים העיקרון של צדק חלוקתי.

יוסף ג'בארין: אמרת כבוד היושב ראש בצדק, מה קורה במקומות שבאותו רדיוס גיאוגרפי יש לך רשויות מקומיות חזקות ורשויות מקומיות מוחלשות.

יוסף ג'בארין: זה קורה הרבה כמובן בפריפריה, ואז עולה השאלה מה עם חלוקת ההכנסות של אותו אזור.

יוסף ג'בארין: הזכרת את המחצבות.

יוסף ג'בארין: אני מאז שנבחרתי לכנסת בקדנציה הזו מלווה למשל את מחצבת ורד בוואדי ערה, באזור עירון.

יוסף ג'בארין: יש גם באזור של שפרעם, טורעאן, אבל לפחות בורד אני שומע הרבה תלונות של הישובים מסביב על הנזק שהמחצבה הזאת גורמת מבחינת איכות הסביבה, בריאות האנשים, שזה כמעט בכל הישובים מסביב, בסמת-עירון, כפר קרע, ג'ת, בקעה, וכשאני שואל מה לגבי ההכנסות והרווחים, כמעט ולא מקבלים כלום וקח את הדוגמה הזאת ותראה שזה קורה בהרבה מקומות אחרים.

יוסף ג'בארין: אני לא בטוח כבוד היושב ראש, שיש לנו תמונה מלאה על כל אזורי התעשייה המשותפים, על כל המנהלות הללו, ולכן יכול להיות שאחת השאיפות שיהיו לנו זה באמת להגיע לתמונת מצב כוללת לראות איפה כל האזורים הללו, איך מתחלקת ההכנסה שם.

יוסף ג'בארין: אם נסתכל לגבי מה שקרה בתחום של הארנונה הממשלתית, שאחרי הרבה ביקורות על החלוקה של הארנונה הזאת נוסדה הקרן לארנונה ממשלתית, מתוך הרעיון שאת הארנונה הזאת צריך לחלק באופן יותר הוגן, אני חושב שאותו הגיון אולי מחייב שגם בכל מה שקשור לאזורי תעשיה, גם יתקיים הגיון דומה של חלוקת הכנסות, חלוקת הרווחים, כך שאפשר שישובים מוחלשים, ישובים במצב סוציו אקונומי נמוך, הרבה מהם ישובים ערבים, הרבה מהם ישובים בפריפריה, יזכו פשוט לחלק מהכנסות הללו וכך לשפר את המצב הסוציו אקונומי של כלל הישובים הללו.

יוסף ג'בארין: אני אסיים ואומר שאם נסתכל על הדו"ח של מרכז המחקר של הכנסת, אנחנו רואים פערים עצומים ביכולות של הרשויות המקומיות לספק שירותי רווחה ושירותי חינוך.

יוסף ג'בארין: רואים את הפערים העצומים בשירותי הרווחה, וזה מחזיר אותנו למצב הסוציו אקונומי שלהן, להכנסות שלהן ולצורך לקשר בין היכולת של לתת את השירותים הללו, לבין חלוקה הוגנת של מקומות מניבי הכנסה כמו אזורי תעשיה, כמו ארנונה ממשלתית.

לאה פדידה: אפשר לשאול אותך שאלה?

מכלוף מיקי זוהר: בטח.

מכלוף מיקי זוהר: את חברת כנסת.

מכלוף מיקי זוהר: את יכולה לשאול איזו שאלה שאת רוצה.

לאה פדידה: השאלה היא, הדוגמה שאתה מדבר ואני גם מדברת, הרי באזור תעשיה אותה רשות שמקבלת ארנונה גם משקיעה.

לאה פדידה: האם בבועיינה, בישובים האחרים, יש להם כסף להשקיע בפיתוח של אזור התעשייה?

יוסף ג'בארין: זו שאלה מצוינת כי היא נותנת לי להגיד שאחד הדברים אולי שהדיון הזה מעורר, זה מהם הקריטריונים.

יוסף ג'בארין: אנחנו צריכים לבוא לכל אזור ואזור כזה ולהגיד מה הקריטריונים לחלוקה.

יוסף ג'בארין: זה יכלול גם את הרדיוס של המרחק, יכלול את המצב הסוציו אקונומי של הישובים מסביב, זה יכלול את הישובים שניזוקים מהפגיעה באיכות הסביבה, ואני מסכים שזה יכלול אולי גם את סוגיית ההשקעה, כמה הישובים הללו משקיעים.

יוסף ג'בארין: חלק יגידו, אני מניח גם שצריך לכלול גם מה המקור של הקרקע הזו, הבעלים המקוריים, ממי הופקעה וכדומה, והעובדים אולי גם מאיפה הם באים.

יוסף ג'בארין: אני מבין ש - - -

לאה פדידה: דלית אל כרמל ויקנעם, עושים אזור תעשיה משותף.

יוסף ג'בארין: כן, ואז גם הארנונה אולי תלך גם להשקעה.

לאה פדידה: הארנונה שייכת לתושבים.

יוסף ג'בארין: של האזור, בדיוק.

<היבה בוארדי: יש מנגנון שבו את יכולה לקחת נגיד 20% שיהיו להשקעה בתוך אזור התעשייה, ואת ה-80% לחלק.

יוסף ג'בארין: זה המודל שאנחנו בעצם מחפשים אותו בדיון הזה.

יוסף ג'בארין: לפני שאני מסיים אני רוצה להודות למרכז הערבי לתכנון אלטרנטיבי על המחקר שלו, הארגונים שהגיעו לדיון, מרכז מוסאוא, סיכוי, ונציגי הרשויות המקומיות הערביות.

יוסף ג'בארין: אני רואה כאן מכפר כנא.

מכלוף מיקי זוהר: תודה רבה.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו כמובן נאפשר לכל חברי הכנסת שהגיעו לדבר, כולם יקבלו את האפשרות.

מכלוף מיקי זוהר: רק מה שאני מציע לחברי הכנסת בואו נשמע את הממ"מ.

מכלוף מיקי זוהר: אין לנו?

<קריאה: סליחה, אני יכול לדבר?

מכלוף מיקי זוהר: בטח.

מכלוף מיקי זוהר: אתה ראש מועצה.

<קריאה: ממלא מקום ראש המועצה.

מכלוף מיקי זוהר: אותו דבר.

מכלוף מיקי זוהר: בעתיד אולי ראש מועצה.

מכלוף מיקי זוהר: כולכם רשומים.

מכלוף מיקי זוהר: בסדר שבדרך כלל הוועדה עובדת בו אנחנו מאפשרים לגורמי מקצוע לתת סקירה, חברי כנסת מתבטאים וראשי מועצות, ואחר כך אנחנו עוברים בסופו של דיון, למשרדי הממשלה לקבל את התשובות בגין כל הדברים החשובים שהועלו במסגרת הדיון.

דב חנין: הערת ביניים קצרה.

דב חנין: קודם כל תודה לך אדוני היושב ראש וברכות לחבר הכנסת ג'בארין חברי, על ייזום הדיון החשוב הזה.

דב חנין: כל הרעיון בהמצאת המנגנון הזה של חלוקת ההכנסות היה לייצר כלי מהיר ונוח לשימוש שאנחנו לא נצטרך להמתין שנים לוועדות חקירה על שינויי גבולות, אם הצדק מחייב, להחליף את הגבולות או להזיז את הגבולות וכדומה.

דב חנין: המנגנון הזה היה אמור להיות מנגנון מאוד מאוד מהיר ואפקטיבי, ולכן השאלה שלי כאן היא שאלה לנציגי משרד הפנים קודם כל.

דב חנין: למה אנחנו כל כך תקועים בעניין הזה?

דב חנין: יש כמה מודלים שעובדים אבל יש לא מעט מקומות שבהם יש מקום להפעיל את המודל הזה.

דב חנין: זה המנגנון המהיר, זו התשובה המהירה שאמורה להיות, לפני שאנחנו נכנסים לוועדות חקירה על שינויי גבולות וכדומה.

דב חנין: זו הדרך הקצרה.

דב חנין: למה הדרך הקצרה לא כל כך עובדת?

מכלוף מיקי זוהר: משרד הפנים כמובן יצטרך להתייחס לדברים והוא יתייחס אליהם.

מכלוף מיקי זוהר: הממ"מ ייתן עכשיו סקירה.

<עמי צדיק: חילקנו את המצגות לכולם ותמיר יציג.

<עמי צדיק: אני אציג לפי העמודים של המצגות.

מכלוף מיקי זוהר: בבקשה, עם סקירה כמה שיותר מהירה ומדויקת, כי אנחנו רוצים לתת להרבה מאוד דוברים לדבר.

<תמיר אגמון: אני מהמחלקה לפיקוח תקציבי במרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<תמיר אגמון: אנחנו עשינו סקירה, רק אני אגיד שזה בהמשך לכנס שערך חבר הכנסת ג'בארין בשבוע שעבר.

<תמיר אגמון: אני לא אתמקד בהשוואה ל-OECD, אלא אתמקד יותר בקטע של ישראל.

<תמיר אגמון: אני אתן סקירה קצרה רק מה בישראל לעומת ה-OECD מבחינת התקציבים וריכוזיות השלטון.

<תמיר אגמון: משקל התקציב של השלטון המקומי בתוצר בישראל מהווה רק 5.5% מהתוצר, לעומת 11.1% ברשויות המקומיות.

<תמיר אגמון: אני אציין שב-35 מדינות ה-OECD יש מדינות שאין להן דרג רשויות מקומיות כמו בישראל, אלא הן פשוט פדרטיביות, או מה שנקרא פדרטיביות למחצה.

<תמיר אגמון: תשע מדינות: אוסטרליה, אוסטריה, בלגיה, קנדה, גרמניה, מקסיקו, ספרד, שוויץ וארצות הברית.

<תמיר אגמון: אם אנחנו משווים את הדרג של רמת רשויות מקומיות בישראל לעומת ה-OECD, היוניטרי קאנטריז, אנחנו רואים שהמשקל בישראל הוא הרבה יותר נמוך הן של התקציב בתוך התוצר, והן של הכנסות השלטון המקומי מסך הכנסות ממסים.

<תמיר אגמון: מה שאומר שרמת הריכוזיות של השלטון המרכזי בישראל מאוד גבוהה ביחס ל- OECD או אקוויוולנטי להגיד שרמת הביזוריות היא נמוכה.

<תמיר אגמון: כמו כן קיים מתאם חיובי בין התוצר לנפש ורווחה חברתית, לבין רמה גבוהה של ביזוריות.

<תמיר אגמון: ככל שהשלטון המקומי יש לו יותר חופש פעולה, יותר תקציבים, יותר הכנסות ממסים, הרווחה הכלכלית של התושבים עולה.

<תמיר אגמון: זה בתמצית.

<תמיר אגמון: אני לא אתמקד, התמקדתי בשבוע שעבר.

<תמיר אגמון: אני רוצה לעבור לחלק של ישראל שזה יותר עיקר הדיון.

<תמיר אגמון: לפניכם יש את המצגת, אז נעבור על השקפים.

<תמיר אגמון: אני אתן סקירה כללית לגבי - - -

זוהיר בהלול: אלה שיש להן את המודל הפדרטיבי, האם יכולתן לניהול עצמי גבוה יותר מאלה שיש להן מודלים כמו שלנו?

<תמיר אגמון: יותר גבוה.

<תמיר אגמון: כן.

<תמיר אגמון: שוב, לסבר את האוזן, אם בישראל 5.5% מתוך התוצר, המשקל הוא 5.5% אז ביוניטרי קאנטריז, ברשויות המקומיות ב-OECD זה 11.1%, ובשלטון המקומי שמכליל גם את המחוז ואת הסטייט, זה 16.4%.

מכלוף מיקי זוהר: אני קוטע אותך.

מכלוף מיקי זוהר: אני צריך לצאת לדיון בוועדת כספים, יש העברות תקציביות שאני אמון על אי העברתן היום, ותחליף אותי חברת הכנסת פדידה שאני בטוח שהיא תעשה עבודה נפלאה.

מכלוף מיקי זוהר: אני אחזור כמובן להמשך הדיון.

לאה פדידה: תודה רבה.

לאה פדידה: תמשיך בבקשה.

<תמיר אגמון: אני אמשיך בנקודה שבה הפסקתי, שישראל היא מדינה מאוד ריכוזית לעומת ה-OECD כשחופש הפעולה והתקציבים של השלטון המקומי הם נמוכים לעומת ה-OECD.

<תמיר אגמון: אני אעבור לישראל.

<תמיר אגמון: לפניכם מונחת המצגת.

<תמיר אגמון: הנתונים שאני אגיד עכשיו לא מוצגים במצגת.

<תמיר אגמון: מקורות ההכנסה של הרשויות המקומיות בתקציב הרגיל והבלתי רגיל, סך המקורות עומדים על 69.7 מיליארד שקל, שזה עליה של 57.5% לעומת 2006.

<תמיר אגמון: זה מתחלק 80.6% מהתקציב הרגיל ו-19.4% מהתב"ר, מהתקציב הלא רגיל.

<תמיר אגמון: תקציב הפיתוח.

<תמיר אגמון: הכנסות מארנונה מהוות כמעט 33% ומענקי האיזון מהווים 4.4% שזה ירידה לעומת 2006, שהיה 6.2%.

<תמיר אגמון: נעבור לשקף הראשון שזה בעמוד 7.

<תמיר אגמון: משקל מענקי האיזון מארנונה לפי מגזר מישובי אשכול.

<תמיר אגמון: כמו שניתן לראות סך הכל משקל מענקי האיזון מהווים למעשה את התלות של המגזר במענקי האיזון.

<תמיר אגמון: התלות של הערבים מאוד גבוהה, 132% לעומת התלות של היהודים, הממוצע הארצי שהוא 10%.

<תמיר אגמון: אם אנחנו מסתכלים באשכול 1 התלות היא גדולה מ-100%, היא 227% והערבים לאורך כל הדרך גבוהים יותר מהיהודים, כשבאשכול 1 ובאשכול 5 הם ממש מגיעים לכמעט 300% תלות במענקי האיזון.

<תמיר אגמון: באופן כללי, ככל שעולים ברמת האשכול, התלות - - -

לאה פדידה: יש שם התייחסות לאחוזי גבייה?

<תמיר אגמון: יש גם את זה, אבל לא בשקף הזה.

יוסף ג'בארין: זו סטיגמה לא נכונה, על הישובים הערביים.

לאה פדידה: אז בוא נפורר אותה.

<עמי צדיק: לפי המחקר שלנו גם אם אחוזי הגביה היו 100%, המצב די דומה.

לאה פדידה: כי ארנונת מגורים לא מספיקה.

יוסף ג'בארין: כש-52.6% מתחת לקו העוני, אתם יכולים להבין מה ההנחות בארנונה גם.

<תמיר אגמון: באופן כללי, ככל שעולים ברמת האשכול התלות במענקי האיזון פוחתת.

<תמיר אגמון: חריג פה זה אשכול 4 שהוא יוצא דופן, הוא 39% גדול לעומת אשכול 3.

<תמיר אגמון: השקף הבא, שקף מס' 8 זה משקל ארנונה למגורים מסך גביית הארנונה.

<תמיר אגמון: כפי שניתן לראות משקל הארנונה למגורים אצל הערבים מסך גביית הארנונה יותר גבוה אצל הערבים מאשר אצל היהודים, 68% לעומת 46% אבל זה אומר גם את המשלים שארנונה לא למגורים, שאני גם אגיד את הנתונים כאן, יותר נמוכה אצל הערבים מאשר אצל היהודים.

<תמיר אגמון: הממוצע הארצי עומד על 43%.

<תמיר אגמון: ככל שההכנסות מעסקים או ממשרדי ממשלה לא למגורים יותר נמוכות, המצב של הרשות יותר רע והיא תלויה יותר במענקי האיזון.

<תמיר אגמון: אנחנו בשקף 8.

<תמיר אגמון: מה שקורה, בממוצע הארצי ההכנסות לארנונה מתוך הארנונה הכללית, המשקל עומד על 56.6%.

<תמיר אגמון: תראו את הדיפרנציאציה פה בין הרשויות.

<תמיר אגמון: תל אביב הארנונה לא למגורים 73.3%, בערד 45.7%, בקלנסואה 15.5%, ובכאוכב אבו אל היג'ה 3.5% בלבד.

<תמיר אגמון: זה הארנונה למגורים.

<תמיר אגמון: אני נותן נתונים על המשלים, על ארנונה לא למגורים.

<תמיר אגמון: אתה יכול לראות למטה ארנונה למגורים היא 68%, אצל היהודים 46%.

<תמיר אגמון: מה שאומר שהארנונה לא למגורים אצל הערבים היא יותר נמוכה.

<תמיר אגמון: וכמו שאמרתי, אם הממוצע הארצי 56.6% של ארנונה לא למגורים, בקלנסואה 15.5%, כאוכב אבו אל היג'ה רק 3.5%.

יוסף ג'בארין: האם יש ישובים ערביים בסוציו אקונומי 6?

<תמיר אגמון: יש.

<תמיר אגמון: אני צריך לבדוק.

יוסף ג'בארין: אני לא חושב שיש.

<תמיר אגמון: יש, אבל לא רבים.

יוסף ג'בארין: פסוטה זה 5. אין.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאין.

לאה פדידה: למה, חיפה?

לאה פדידה: זה מעורבב.

לאה פדידה: לא.

<תמיר אגמון: הכנסות מארנונה לא למגורים, אתה יכול לראות שאצל הערבים זה 1.9%, הכנסות מארנונה למגורים 5.5%, בסך הכל הכנסות מארנונה זה 3.5%.

<עמי צדיק: כלומר במקום סך הארנונה שנגבית בארץ לישובים הערבים הלא מעורבים, מגיעים ל-3.5%.

<עמי צדיק: כאשר למגורים זה 5.5% וארנונה לא למגורים שזה תעשיה, שירותים, מסחר, 1.9%.

<עמי צדיק: מתוך כל ה - - -

<תמיר אגמון: סך כל הארנונה עומדת על 22.9 מיליארד.

<תמיר אגמון: כל הארנונה.

<תמיר אגמון: 9.9 מיליארד זה ארנונה למגורים ו-12.9 מיליארד ארנונה לא למגורים.

<תמיר אגמון: אם הארנונה לא למגורים עומדת על 300-400 שקל למ"ר, ארנונה למגורים עומדת על 50-60 שקל למ"ר.

<תמיר אגמון: בשקף 9 זה מה שדיבר עליו חבר הכנסת ג'בארין, הוצאה לרווחה למטופל לפי אשכול ומקור הכנסה.

<תמיר אגמון: כמו שאנחנו רואים, אנחנו פשוט משווים את היחס בין אשכול 9 לאשכול 1.

<תמיר אגמון: כי באשכול 10 יש רק 6,000 תושבים, בכפר שמריהו ובסביון, לכן זה לא בר השוואה.

<תמיר אגמון: אז אם משווים בין אשכול 9 לאשכול 1 אנחנו רואים שסך ההוצאה לרווחה עומד על 5.8, זה באלפים.

<תמיר אגמון: 3,600 שקל ממשלה ועוד 2,300 שקל של הרשות המקומית.

<תמיר אגמון: אם אנחנו משווים את היחסים אנחנו רואים שסך כל ההוצאות באשכול 9 היא 5.8 לעומת 2.3, פי 2.5.

<תמיר אגמון: אם אנחנו משווים את הקטע של תקצוב הממשלה זה פי 2.1 והרשויות המקומיות זה עוד יותר גבוה, פי 3.8.

<תמיר אגמון: הן יותר רגרסיביות בתקצוב שלהן.

<תמיר אגמון: ממה זה נובע?

<תמיר אגמון: זה נובע משני דברים.

<תמיר אגמון: או משיטת המצ'ינג שברשויות החלשות, אין להן אפילו להביא את ה-25% כדי לקבל את ה-75% של הממשלה.

<תמיר אגמון: מכיוון שאין להן להביא, ברשויות החלשות הן לא נותנות את הכסף.

<תמיר אגמון: או שזה יכול להיות הבדל בדפוסי הטיפול.

<תמיר אגמון: כמו שידוע ברשויות החלשות, בעיקר אפשר להגיד ערביות אבל גם יהודיות, הטיפול הוא יותר ביתי.

<תמיר אגמון: ברשויות העשירות הוא יותר מוסדי.

<תמיר אגמון: לכן ההוצאה יותר גבוהה.

<תמיר אגמון: כמו כן בקטע המגזרי, ההוצאה למטופל גם של הממשלה וגם של הרשויות המקומיות אצל היהודים היא הרבה יותר גבוהה לעומת הערבים.

לאה פדידה: רק תתכנסו לדברים העיקריים כי יש פה חברי כנסת שרוצים לדבר.

<תמיר אגמון: אוקיי.

<תמיר אגמון: נעבור על הנתונים העיקריים.

<תמיר אגמון: הערבים מהווים נכון ל-2015, 14.3% מסך התושבים במדינה.

<תמיר אגמון: אלה שבישובים הערביים.

<תמיר אגמון: לא המעורבים.

<תמיר אגמון: לעומת זאת ההכנסות מארנונה שלהם כמו שאמרנו זה 5.5%.

<תמיר אגמון: יש כמעט 64% יהודים, 14.3% ערבים ו-21.8% מעורבים.

<תמיר אגמון: מבחינת הכנסות מארנונה למגורים בעוד שהמשקל שלהם 14.3% ההכנסות מארנונה למגורים הן רק 5.5% הכנסות מארנונה לא למגורים 1.9% הכנסות מסך הארנונה 3.5%, זה מוביל לתלות מאוד גדולה במענקי האיזון מסך הארנונה, שהם 132.5% לעומת 10% אצל היהודים.

<תמיר אגמון: לגבי הוצאות לרווחה, אם ההוצאה הממוצעת לרווחה למטופל עומדת על 4,900 שקל, אצל הערבים היא רק 48%, 2,400 שקל.

<תמיר אגמון: בעוד שאצל היהודים היא 113%, 5,600 שקל ובמעורבים זה 129%, 6,200 שקל.

<תמיר אגמון: דבר אחרון, כל זה מוביל לארנונה נמוכה.

<תמיר אגמון: למצוקה שלהם, אנחנו הצגנו את זה בצורה של מעגל קסמים.

<תמיר אגמון: חוסר בשטחי תעסוקה ומסחר מוביל לארנונה נמוכה מעסקים.

<תמיר אגמון: הכנסות נמוכות מארנונה לעסקים מובילות לשירותים עירוניים ברמה נמוכה, לבריחה של תושבים חזקים הן בעלי עסקים והן אנשים פרטיים, לצורך במענקי איזון גבוהים ולתכניות הבראה, וזה מוביל לירידה נוספת מהכנסות מארנונה ממגורים או מעסקים ושוב לחוסר יכולת של הרשות המקומית להשקיע בשטחי תעסוקה ומסחר, לפתח חדשים.

<תמיר אגמון: יש חמש דרכים לצאת מזה.

<תמיר אגמון: אחת – הגדלת הפוטנציאל של הכנסות הרשות, שזה למעשה להגדיל את ההכנסות שלהן ולא להקטין את ההוצאות, שזה על ידי הקמה של אזורי תעסוקה חדשים ברשות או השתתפות באזורי תעסוקה משותפים לאשכול של ישובים, שינוי גבולות שיפוט, ומשיכה של תושבים חזקים.

<תמיר אגמון: הדבר השני זה חלוקה מחדש של ארנונה ממשלתית, שלפי חוק ההסדרים, ב-1 בינואר 2017 נכנס לתוקפו חוק ההסדרים והוקמה קרן לצמצום פערים בין רשויות מקומיות.

<תמיר אגמון: בוטל גם מנגנון ערים בתשלומי ארנונה.

<תמיר אגמון: לפי המחקר שלנו ב-2009 רק 0.2% הכנסות מארנונה ממשלתיות ומוסדות ציבוריים מופנים לערבים.

<תמיר אגמון: היתרה מופנית למגזר היהודי.

<תמיר אגמון: הפתרון השלישי הוא שינוי בשיטת המצ'ינג, התקצוב הדיפרנציאלי.

<תמיר אגמון: במועצות הדתיות זה 40% ממשלה ו-60% השלטון המקומי, וזה שונה שהיום זה 25%-75%.

<תמיר אגמון: אולי כדאי לנקוט בשיטה הזאת פה, לא 75% ממשלה ו-25% רשות מקומית, אלא שתהיה שיטה ליניארית, בקו ישר, ככל שהרשות יותר חלשה כך חלק הממשלה יותר גדול.

<תמיר אגמון: הנקודה האחרונה היא שינוי גבולות שיפוט של המועצה המקומית.

<תמיר אגמון: אני אתן קצת נתונים, בשנת 2015 הכנסות מארנונה לא למגורים לתושב במועצות האזוריות היו גבוהות פי 4.1 לעומת המועצות המקומיות, ו-59.4% מהכנסות מארנונה לא למגורים במועצות האזוריות לעומת 31.1% במועצות המקומיות.

<תמיר אגמון: זה מוביל למעשה לגרעון מצטבר פר תושב גבוה פי 5.9 במועצות המקומיות לעומת מועצות אזוריות.

<תמיר אגמון: זה מוביל לכך שהפתרון הנדרש הוא למעשה שינוי גבולות השיפוט של המועצות המקומיות שייהנו מהכנסות ארנונה של אזורי תעסוקה סמוכים.

לאה פדידה: תודה רבה.

לאה פדידה: חבר הכנסת מסעוד גנאים בבקשה.

מסעוד גנאים: תודה רבה גבירתי יושבת הראש.

מסעוד גנאים: בתחילה אני מברך על קיום הדיון, אני מברך את חבריי ממועצת כפר כנא, אני חושב היחידים מהמועצות שבאו.

מסעוד גנאים: אהלן וסהלן.

מסעוד גנאים: ברוכים הבאים.

מסעוד גנאים: דיון על אזורי תעשיה זה לא עניין טכני או עניין של אזור תעשיה גרידא במנותק מכל ההיבטים החברתיים הכלכליים והפוליטיים.

מסעוד גנאים: בעניין הזה דנו הרבה פעמים.

מסעוד גנאים: לצערי העניין הזה יכול להיות מנוף לתיקון, מנוף לקדמה ולשיתוף פעולה במקום שיהיה מכשול.

מסעוד גנאים: אני חי בעיר סכנין.

מסעוד גנאים: יש לידינו את אזור התעשייה משגב.

מסעוד גנאים: היה תכנון לפני שאזור התעשייה תוכנן, שיהיה אזור תעשיה משותף.

מסעוד גנאים: לפי הנוסחה win-win, לא win-lose.

מסעוד גנאים: רוב העובדים באזור התעשייה משגב הם מסכנין ומהסביבה, משאר הכפרים.

מסעוד גנאים: רוב האדמות אם לא כולן, הופקעו מתושבי סכנין בשנות השישים והחמישים וכולי.

מסעוד גנאים: אבל למרות כל זה לצערי סכנין לא נהנית מאזור התעשייה הזה.

מסעוד גנאים: יש עכשיו תכנון של אזור תעשיה משל סכנין וזה טוב, אבל לצערי שנתיים זה תקוע, אני עובד על העניין הזה עם משרד הכלכלה והגורמים האחרים.

מסעוד גנאים: אין ספק שאזור תעשיה הוא מקור להכנסה.

מסעוד גנאים: החברים הזכירו פה, וזה דו"ח שקראתי, שאפילו אם מועצה או עירייה ערבית גובה 100% ארנונה היא לא יכולה לתפקד ולספק את כל השירותים.

מסעוד גנאים: היא צריכה מקורות אחרים.

מסעוד גנאים: היא צריכה משאבים אחרים.

מסעוד גנאים: משאבים והכנסות.

מסעוד גנאים: זה או אזור תעשיה או את הבניינים של הממשלה, ביטוח לאומי וכולי שיהיו בתוכה, אבל לא אלה ולא אלה יש לצערי הרב ברוב הישובים הערביים.

מסעוד גנאים: אין ספק, כפי שאמרתי, שהכל קשור.

מסעוד גנאים: אשכול נמוך, אין הכנסה, גביית ארנונה לא כראוי, זה מקבע את המצב הסוציו אקונומי הנמוך.

מסעוד גנאים: במקום זה, אנחנו יכולים לנצל את עניין אזורי התעשייה באמת כדי להוות מנוף לקדמה כלכלית וחברתית בישובים הערביים, אם משתפים פעולה ביחד, אם יש לממשלה ראייה שהיא חברתית, שהיא צודקת כלפי החברה הערבית.

מסעוד גנאים: משפט אחרון.

מסעוד גנאים: הייתי בכפר כנא, ריינה, אל משהד, תורעאן וכל העניין של הזיהום שבא להם מאזור התעשייה ציפורית.

מסעוד גנאים: לא ייתכן שאזור התעשייה הזה, את הסמים ואת כל ה תחלואות באים לכפרים הסמוכים שהם כפר כנא, וריינה ואל משהד במיוחד, והרווחים הולכים לנצרת עלית שאין לה רצף גיאוגרפי עם אזור התעשייה הזה.

מסעוד גנאים: תודה.

לאה פדידה: תודה.

לאה פדידה: חבר הכנסת זוהיר בהלול בבקשה.

זוהיר בהלול: אין הרבה מה להוסיף על הפילוח המאוד מדכא, אפשר לומר, ששמענו מתמיר.

זוהיר בהלול: אני הכנתי כמה נקודות אבל הוא כמובן הקדים.

זוהיר בהלול: אני רוצה לומר שהציבור הערבי והרשויות המקומיות הערביות לא רוצות להיות נטל על הממשלה, על המדינה.

זוהיר בהלול: בתנאי אחד ברור כשמש, נקודת הפתיחה צריכה להתאזן.

זוהיר בהלול: אזורי התעשייה אמורים לקבל דחיפה אמיתית מהממשלה, כדי שהרשויות המקומיות לא יהיו נסמכות רק על מענקי האיזון.

זוהיר בהלול: נדמה לי שמענקי האיזון גם מגדישים את הסאה, מכיוון שהם בעצם מעיקים ומצד שני גורמים לראשי הרשויות המקומיות להתדפק על הדלתות כמו עניי העיר.

זוהיר בהלול: אגב, הריטואל הזה קורה כמעט כל שנה.

זוהיר בהלול: כל שנה לקראת התקציב עולים לירושלים וכמובן צריך רק להדגיש שראשי המועצות והרשויות המקומיות הערביות היום בניגוד לעבר, הם אנשים אינטליגנטים שכמובן נסמכים ונשענים על דו"חות ונתונים מאוד ברורים ובדוקים.

זוהיר בהלול: זה לא מה שהיה פעם, אבל גם זה לא עוזר להם, מכיוון שאם אנחנו מדברים על כך שרשויות מקומיות ערביות מתבססות על ארנונה של מגורים, ובזה תמה כנראה מסכת ההכנסות אם אני לא טועה, זה עוד יותר מדכא ולכן נדרשת פעולה מאד ממסדית.

יוסף ג'בארין: כן, זה גרעוני גם אם זה 100% גביה.

זוהיר בהלול: ואגב, ההכנסות, אני לא רוצה לחזור אבל יש פערים אימתניים בין רשות מקומית ערבית לבין רשות מקומית יהודית שלא לדבר על ישראל לעומת המדינות הנאורות ב-OECD, אז בעצם אנחנו מקופחים פעמיים או אפילו שלוש, לנוכח כל מה שקורה.

זוהיר בהלול: אחרי שהדיון המלומד הזה, דוקטור ג'בארין, יסתיים, היה סמי חלוקה תקציבית לפני שבוע ועכשיו באת והבאת את המרכולת לוועדה המאוד חשובה שהוקמה בדיוק לעניינים האלה, אם מכאן לא תצמח טובה אני חושב שנמשיך לחיות וניאנק תחת אותם נתונים שתמיר הציג בפנינו.

<קריאה: זה נמשך כבר חמש שנים.

לאה פדידה: אני כבר אתן לך את רשות הדיבור.

זוהיר בהלול: לכן אני חושב שזו קריאת השכמה.

זוהיר בהלול: אם יש רצון טוב, ואני מדבר עכשיו בתוך הברית הידועה של אלה הנדכאים שאיננו שייכים לקואליציה, אבל שיהיה.

זוהיר בהלול: עד שהוא יחזור, בוודאי תעבירי לו את הנתונים.

זוהיר בהלול: צריכה להיות קריאת השכמה שהמדינה צריכה לקחת את הפרויקט הזה לאשורו ולהעניק לו דחיפה ממסדית אמיתית, ליישר את הקו ואז הרשויות המקומיות תצטרכנה לשדרג את ביצועיהן כדי שנעמוד באותה נקודה כשאר הרשויות בארץ.

לאה פדידה: תודה לחבר הכנסת זוהיר בהלול.

לאה פדידה: אנחנו עוברים לסגן ראש המועצה המקומית כפר כנא.

לאה פדידה: בבקשה.

<עזאלדין אמארה: צהריים טובים, כבוד היושב ראש חבר הכנסת מיקי זוהר, כבוד חברת הכנסת לאה פדידה.

<עזאלדין אמארה: יוזם הדיון חבר הכנסת ג'בארין, חבריי חברי כנסת נכבדים ואורחים.

<עזאלדין אמארה: יותר קל בשבילי לקרוא כי אני בפעם הראשונה נמצא כאן אבל לא בפעם האחרונה.

<עזאלדין אמארה: אני אמשיך לבוא.

<עזאלדין אמארה: מדברים בכנסת בעניין צדק חלוקתי בין רשויות מקומיות היום לקראת מימוש צדק חלוקתי בין רשויות מקומיות כפר כנא, משהד, מועצה אזורית אלבטוף, ובין נצרת עלית.

<עזאלדין אמארה: אני מבקש לברך על היוזמה לארגן כנס זה במיוחד בכנסת, ומבקש שהמפגש הזה והדיונים בו יצרו המלצות מעשיות לעשיית צדק חלוקתי ברשויות מקומיות, במיוחד אלה שהן סמוכות, בכדי לתקן עיוותים ולאפשר הענקת שירותים איכותיים לאזרחים שלנו.

<עזאלדין אמארה: מדיניות האפליה הממשלתית הממושכת שהרשויות המקומיות הערביות סובלות ממנה, אנו חשים אותה על בשרנו.

<עזאלדין אמארה: בכפר כנא, כפי שאדגים להלן, יצרה עיוות וחוסר יכולת של הרשויות המקומיות שלנו לספק שירותים לאזרחים שלנו שהם היום תובעניים לשירותים איכותיים, ובצדק.

<עזאלדין אמארה: מה עוד שיותר ממחצית התושבים של ישובינו הם צעירים מתחת לגיל 20.

<עזאלדין אמארה: אנו הרשויות המקומיות חייבים לתת להם שירותי חינוך, ספורט, קהילה ואיכות חיים.

<עזאלדין אמארה: כיום היד שלנו קצרה מלספק שירותים אלה, מה שדוחף את הצעירים שלנו לאפיקי אלימות שכולנו סובלים מהם ואין כוונתי לפרט.

<עזאלדין אמארה: המדינה מנסה להגדיל את מענקי האיזון, אך בגלל ההכנסות העצמיות הנמוכות שלנו ובגלל חוסר באזורי תעסוקה מפותחים וגדולים בישובים שלנו.

<עזאלדין אמארה: אנו לא נוכל להמשיך לשרוד על הנדיבות של מענק האיזון הנמוך שאנו מקבלים מהמדינה.

<עזאלדין אמארה: ההוצאות שלנו על שירותים מוניציפליים ותשתיות הן גדולות, אך ההכנסות שלנו נשארות כמעט אותו דבר.

<עזאלדין אמארה: מה שדוחף אותנו להכנס לגירעונות ומצוקות בעל כורחנו.

<עזאלדין אמארה: לכן חייבים לתקן עיוותים אלה בישובים - - - הגדלת מענקי איזון והתקציבים מועברים מהמדינה לרשויות מקומיות ערביות קטנות ובינוניות באזורי הפריפריה על ידי עשיית צדק חלוקתי בין רשויות מקומיות סמוכות, במקביל לתכנן לפתח ולהקים אזורי תעשיה ותעסוקה ברשויות מקומיות בישובים שלנו וכפר כנא בראשם.

<עזאלדין אמארה: לא ייתכן מצב בו המדינה מטילה עלינו אחריות לנהל ולספק שירותים לתושבים שלנו, אך אינה נותנת לנו את הכלים ומעניקה חלקם לרשויות מקומיות יהודיות הסמוכות שאנו הופכים להיות יותר ויותר תלויים בהן.

<עזאלדין אמארה: להדגמה, בנצרת עלית שהאוכלוסייה שלה מונה בסוף 2015 כ-41,000 תושבים בה קיימים 1,140 דונם תעשיה ותעסוקה נטו.

<עזאלדין אמארה: לעומת כפר כנא המונה 22,000 תושבים וקיימים בה כ-100 דונם תעשיה ותעסוקה נטו.

<עזאלדין אמארה: בנצרת עלית הכנסה עצמית הכוללת לנפש עומדת על 9,000 שקל, לעומת הוצאה לנפש שעומדת על 9,200 שקל לנפש.

<עזאלדין אמארה: לעומת זאת בכפר כנא ההכנסה העצמית הכוללת לנפש ברוטו עומדת על 5,200 לנפש לעומת הוצאה לנפש שעומדת על 5,700 שקל לנפש.

<עזאלדין אמארה: נצרת עלית הסמוכה באשכול סוציו כלכלי 5, כפר כנא באשכול 2.

<עזאלדין אמארה: הכנסות עצמיות נטו מארנונה לא למגורים בשנת 2015 עמדה על 85 מיליון שקל בנצרת עלית לעומת 8 מיליון שקל בכפר כנא.

<עזאלדין אמארה: דהיינו ההכנסות בנצרת עלית פי 10 מאשר בכפר כנא.

<עזאלדין אמארה: נסתפק בעובדות אלה המדגימות את הצורך בקידום רפורמה של מימוש צדק חלוקתי.

<עזאלדין אמארה: לצערי הרב הוועדות - - - גיאוגרפי שהוקמו על ידי משרד הפנים אינן משיגות את יעדן.

<עזאלדין אמארה: הגשנו בקשה אחרונה שוב להרחבת תחום השיפוט שלנו כבר בשנת 2014 אך עדיין לא דנים בה ומתנים זאת באישור תכנית מתאר כוללנית.

<עזאלדין אמארה: כנראה הם לא התעסקו בסוגיית ביצוע צדק חלוקתי של ההכנסות גבינינו לבין רשויות מקומיות כגון נצרת עלית.

<עזאלדין אמארה: מועצה אזורית עמק יזרעאל ומועצה אזורית גליל תחתון אשר בהן הוקמו רוב הפרויקטים הכלכליים הכוללים שטחי מחנות צבא, משרדי ממשלה המניבים ומגדילים את ההכנסות העצמיות שלהן, הכל בתמיכת המדינה מבחינה כלכלית בתכנית פנימית ואנו נמשיך להיות תלויים בהם וסובלים לידם.

<עזאלדין אמארה: אני קורא ומבקש מחברי הכנסת והממשלה לבצע רפורמה בחלוקת ההכנסה המבוססת על צדק חברתי וחלוקתי.

<עזאלדין אמארה: אני מבקש משכנינו, ראשי הרשויות היהודיות הסמוכות להבין אותנו ולהתגייס לבקשתנו בכדי להגדיל את העוגה של הפיתוח, כך שהדבר לא יהיה על חשבונם אלא בכדי שנשגשג כולנו בפיתוח לטובת ילדינו.

<עזאלדין אמארה: לא ניתן להמשיך במצב המאבק והמחלה הקיים ואני מזהיר מהמשך של המצב, ויפה שעה אחת קודם.

<עזאלדין אמארה: מקווה שקריאתי זו תמצא אוזן קשבת ואנו נציגי המועצות המקומיות בכפר כנא מוכנים להתגייס בכדי ליזום ולהתארגן ביחד עם הרשויות המקומיות הסמוכות להקים אשכול כלכלי בו תהיה חלוקת הכנסה על בסיס גודל האוכלוסייה כמדד.

<עזאלדין אמארה: תודה רבה ואני שוב מברך ומקווה לשינוי המצב.

לאה פדידה: תודה רבה.

לאה פדידה: חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד יושבת הראש, כשאנחנו מדברים על ממש הכותרת של הדיון היום, זה צדק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המילה הראשונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשאנחנו מדברים על צדק, זה אומר שכל אחד יקבל את מה שמגיע לו, את הזכות שלו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: פה זה הטיעון שהאזרחים הערביים מופלים לרעה מאז קום המדינה וכל הממשלות שבאו, כשאנחנו מעלים את הנושא הזה, אי אפשר לסגור את הפער בתקופה קצרה של 60, 50, 70 שנים ואנחנו נחזור עד 40 ו-30 אחורה.

זוהיר בהלול: ראש עירייה לשעבר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם כבר דיברת, אני הגשתי תכנית מפורטת להקמת מרכז מסחרי גדול בטייבה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוועדה המחוזית דחתה את התכנית ומה הייתה הטענה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: היא לא תואמת תכנית מתאר שבהכנה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא תכנית מתאר מאושרת, אלא בהכנה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו התשובה וזו ההחלטה של הוועדה המחוזית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אקח חלק מהנתונים ואדגיש אותם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשמדברים על 1.9% מהכנסות מארנונה שאינה למגורים בישובים הערביים, המשמעות היא שאנחנו מקבלים פחות מעשירית מהגודל שלנו באוכלוסייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשאני מדבר על צדק, אני מדבר על צדק בכמה תחומים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחד – ההכנסות של הרשות המקומית והכנסות הן לא רק מארנונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשישבת פה ולא ניהלת את הישיבה, שאלת מה עם ההשקעה, אני אענה לך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני הייתי שותף להקמת אזור תעשיה משותף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עברנו כברת דרך ארוכה ואז כל הנושא בוטל אחרי שלא הייתי בעירייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה היה עם מועצה אזורית לב השרון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קראו לזה אזור תעשיה פארק השלום, והפרויקט הזה בוטל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איך מקימים את זה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה להיות ממש בעיקר, כדי להקים אזור תעשיה שתהיה חלוקה צודקת, צריך להקים מינהלת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המינהלת הזאת תיקח את סך כל ההכנסות אליה וגם את סך כל ההוצאות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בין אם זה פיתוח, כי היום כשמשווקים מגרשים מי שקונה את המגרש צריך להיות גם שותף בעלויות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הפיתוח צריך להכנס לאותה מינהלת, ההוצאות וגם אגרות בניה ומס השבחה וכל מה שמסביב, ובנוסף גם את הארנונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה דבר אחד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דבר שני, שאנחנו שוכחים אותו לפעמים ואנחנו מסתכלים רק על הרשויות המקומיות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה עם האזרחים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: האם לא צריך גם לאפשר לאזרחים הערבים, בעלי העסקים או שיכולים גם להשקיע, לקבל גם מגרשים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה שיש אזור תעשיה ואנחנו רוצים רק שיהיה לנו עובדים בשכר מינימום וחלק מהארנונה, זה לא יכול להיות צודק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לכן התכנית צריכה להרחיב את תחומי השיפוט של הישובים הערביים וזו אחת ההמלצות המרכזיות של צוות 120 יום שהממשלה הקימה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה ההמלצות שלה והממשלה גם אימצה את ההמלצות וכתב המינוי של הוועדה היה לבדוק את מצוקת הבנייה בישובים הערביים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחת ההמלצות הייתה להרחיב תחומי שיפוט כך שיהיו אזורי תעסוקה ומסחר קלים ואזורי תעשיה משותפים יהיו בצורת חלוקת ההכנסות וגם בהוצאות שיהיו לפי מספר התושבים של אותם ישובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אתן דוגמה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מהישוב שלי שותף באיגוד ערים לענייני ביוב, יש מט"ש משותף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ההשקעה במט"ש היא לפי מספר התושבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא קשור לשום פרמטר אחר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לך מספר תושבים יותר גדול, אתה תשקיע שם יותר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ואז אני גם רוצה שאם יש אזור תעשיה משותף, תהיה גם הכנסה וגם ההשקעה לפי אותו מספר תושבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: דוגמה אחרונה ובזה אני אסיים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא יכול להיות שיש את אזור התעשייה ברהט ששותפים לו גם רהט, גם בני שמעון וגם להבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בני שמעון ולהבים בסך הכל כ-20,000 תושבים ורהט 60,000 תושבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רהט מקבלת 44% במקום 75% מההכנסות לארנונה, ועוד לא דיברנו על ההקמה ועל כל מה שהיה מסביב, אגרות הבניה, כי הולכים לפי מקום הוועדה המקומית ותחום השיפוט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז אני לא רוצה רק את הארנונה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה גם את המפעלים לערבים, גם את העובדים וגם את ההכנסות מהאגרות.

זוהיר בהלול: אתה מתעלם מהעובדה שבני שמעון זה אחד מ-12 השבטים של היהודים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא מתעלם משום דבר, כי אני רוצה קריטריון ואז אנחנו נמחק את השמות ונלך לצדק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שזו הזדמנות שאנחנו ננסה להעלות את זה וגם שיהיו לנו המלצות לממשלה שנעקוב אחריהן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: תודה רבה.

לאה פדידה: תודה.

לאה פדידה: המשרד לשוויון חברתי, יש לכם שקפים?

<קריאה: לא.

<קריאה: לא הבאנו שקפים.

לאה פדידה: המרכז הערבי לתכנון אלטרנטיבי.

לאה פדידה: בבקשה.

לאה פדידה: אבל קצר.

<היבה בוארדי: אני אתחיל בלהציג תמונה כללית על מיקומי אזורי התעשייה והתעסוקה ומספרם, לפחות באזור הצפון וחיפה.

<היבה בוארדי: המצב הקיים הוא כזה: קיימות באזור הצפון וחיפה כ-30 מינהלות שהן משתתפות בהכנסות של אזורי התעשייה.

<היבה בוארדי: מתוך מנהלות אלה יש רק שני ישובים ערביים שהתחילו לקבל כסף מחלוקת הכנסות מארנונה בנובמבר האחרון והם ינוח-ג'ת וכיסרא סמיע.

<היבה בוארדי: יש על הפרק עוד כמה שהן בדרך ועדיין לא צורפו.

<היבה בוארדי: מכל המינהלות האלה ניתן להרחיב את ההרכב שלהן ולהכניס לתוכן ישובים ערביים שיוכלו לקבל הכנסות ארנונה מאזורי תעסוקה, ואין סיבה שלא.

<היבה בוארדי: זאת אומרת שאלה הן תשתיות לאומיות שמוקמו בצפון במטרה לחזק את הצפון ואת הישובים הערביים בצפון, ואין סיבה שהם לא יקבלו ארנונה מהאזורים האלה.

<היבה בוארדי: זאת אומרת שהם פוטנציאליים לחלוקת הכנסות, הם מניבים ארנונה.

<היבה בוארדי: זאת ההגדרה שלהם.

<היבה בוארדי: אני אעביר לדוקטור יוסף בהמשך את המספר הכולל של פוטנציאל הארנונה שניתן להוציא מהם ומכל אזור תעשיה, איפה הוא ממוקם.

<היבה בוארדי: הבעיה בישובים הערביים, וכולכם דיברתם על זה ואחזור על זה בקצרה, אחוז הקרקעות המיועדות לתעסוקה ותעשיה הוא כמעט אפסי, ברוב הישובים אין אזורים כאלה.

<היבה בוארדי: המקור הבסיסי הוא ה ארנונה של המגורים וזה גורם לכך שהישובים הערביים נמצאים באשכולות הכי נמוכים של המדד החברתי כלכלי.

<היבה בוארדי: למרות שרוב אזורי התעשייה בצפון ממוקמים סביב או בסמוך לישובים הערביים או על הקרקעות היסטוריות שלהם והישובים הערביים האלה הם אלה שסובלים את כל ההשלכות השליליות, אם זה זיהום, רעש, השפעות שליליות והם לא מקבלים שום פיצוי.

<היבה בוארדי: לדעתנו הפתרון האופטימלי והכי עכשווי הוא חלוקת ההכנסות אבל הוא לא אמור להחליף את העניין שחשוב לנו כעם לייעד קרקעות בתוך הישובים שיהיו לתעסוקה ותעשיה, זאת אומרת שזה לא אמור לבוא במקום אלא לבוא ביחד עם ייעוד קרקעות לתעסוקה ותעשיה וחלוקת ארנונה מאזורי התעשייה.

<היבה בוארדי: אני אזכיר את המקרה של בז"ן שהיום הוא על השולחן, הוועדה הגיאוגרפית מחוז חיפה דנה בחלוקת הכנסות מבז"ן ושם נכללו חמישה ישובים ערביים ורואים את זה באופק, זה מקרה מאוד אופטימי, יש שם את הישובים שפרעם, כעביה, בסמת טבעון, עוספיה ודלית אל כרמל שאמורים להתחיל לקבל בעזרת השם, אם הוועדה תחליט, ארנונה מבז"ן ממתחם בתי הזיקוק בחיפה.

דב חנין: כמה מדובר בשנה?

<היבה בוארדי: 150 מיליון שקל בז"ן בחיפה מכניסה לחיפה, מי שמקבלות היום הן חיפה, נשר, זבולון וקריית אתא.

<היבה בוארדי: הן אלו היחידות שמתחלקות.

יוסף ג'בארין: לא בחלוקה שווה.

<היבה בוארדי: לא בחלוקה שווה.

<היבה בוארדי: 40% לחיפה וכל השאר מתחלק לקריית אתא, זבולון ונשר.

<היבה בוארדי: וזה 150 מיליון שקל.

<היבה בוארדי: אנחנו מנסים לכלול גם את רכסים, הקריות וחמשת הישובים הערביים שהזכרתי.

לאה פדידה: יש לך עוד שני משפטים.

לאה פדידה: כי יש פה אנשים שרוצים לדבר.

יוסף ג'בארין: ציפורית זה מעניין.

<היבה בוארדי: ציפורית זה מעניין, תראו, מהמפה הזאת ניתן להבין את כל הסיפור.

<היבה בוארדי: ציפורית נמצא במרחק של 7 קילומטרים מנצרת עלית, זאת אומרת שאין שום רצף טריטוריאלי בין השיוך המוניציפלי, תחום השיפוט של נצרת עלית ואזור התעסוקה ציפורית.

<היבה בוארדי: הישובים שסובבים את ציפורית הם משהד, ריינה, אלבטוף וכפר כנא, ואל מאהל נמצאת כמובן כמובלעת בתוך נצרת עלית.

<היבה בוארדי: ציפורית מניב 50 מיליון שקל בשנה ארנונה, כולה הולכת לנצרת עלית, 100%.

<היבה בוארדי: למרות שהישובים הערביים נמצאים בתחתית של המספרים, כמו שהזכירו פה מהממ"מ.

<היבה בוארדי: גם התקציב השנתי, גם חיוב הארנונה הכללית, אשכול חברתי כלכלי ויותר חשוב מזה זה ארנונה לנפש מתעסוקה והכללית, אפשר לראות שכל הישובים הערביים מקבלים, אני אזכיר את משהד, ארנונה לנפש שהיא מתעסוקה היא 80 שקל לנפש, למרות שבנצרת עלית נפש מקבל מארנונה תעסוקתית 1,880 שקל.

<היבה בוארדי: זאת אומרת שזה הבדל עצום ואין סיבה שזה יהיה.

לאה פדידה: משפט אחרון בבקשה.

<היבה בוארדי: אני אלך על הרדיוסים, אלה רדיוסי המרחקים.

<היבה בוארדי: ניתן לראות שהישובים הערביים נמצאים ברדיוס הכי קרוב ואנחנו חושבים שהם באמת אלה שצריכים להתחלק בארנונה, אולי ביחד עם נצרת עלית, אולי לא.

לאה פדידה: תודה רבה.

לאה פדידה: חבר הכנסת סעיד אלחרומי בבקשה.

סעיד אלחרומי: גבירתי היושבת ראש, תודה לדוקטור יוסף שיזם את הדיון הזה, חבריי חברי הכנסת, ואורחים מכפר כנא וגם למרכז המחקר של הכנסת, תמיר, הצגה מאוד מעניינת.

סעיד אלחרומי: אני לוויתי אזורי תעשיה משותפים בנגב בתקופה שלי כראש רשות שגב שלום, ואני חושב שזה מודל מאוד מוצלח וזה מעצים את הכל.

סעיד אלחרומי: לא רק את הישוב הבדואי או הישוב הערבי שנמצא בסביבה ואני אסביר את זה.

סעיד אלחרומי: בנושא הארנונה דרך אגב, יש מצג שווא ברשויות שהן סוציו אקונומי 1 או 2, סוציו אקונומי נמוך.

סעיד אלחרומי: גם אם אחוז הארנונה הוא 100%, אנחנו מודדים מה שנכנס לקופה ומה שנכנס לקופה הוא מזערי לעומת האחוז הגבוה, כי רוב התושבים יקבלו הנחה בארנונה.

סעיד אלחרומי: יקבלו 80%, 90% הנחה, ימלאו את הטפסים ויגישו.

סעיד אלחרומי: לכן להסתכל על התוצר הסופי, הכסף הסופי שנכנס לקופה ולא על אחוזי הארנונה.

<עמי צדיק: הנתונים שלנו זה הגבייה בפועל.

<עמי צדיק: לא החיוב.

סעיד אלחרומי: אוקיי.

סעיד אלחרומי: הנושא השני זה העצמת הישוב מבחינת תעסוקה.

סעיד אלחרומי: ברגע שיש מפעל אחד שהוא עוגן שמעסיק מאות עובדים או יותר, ואזור תעשיה משותף, מגבירים את נושא התעסוקה, פחות אבטלה, גם ההכנסות של התושבים יותר גבוהות.

סעיד אלחרומי: כשמשפחה מכניסה 6,000 שקל היא לא משלמת ארנונה, אבל אם היא מכניסה 12,000 שקל, 15,000 שקל גם הארנונה עולה גם הכנסות הרשות מדברים אחרים.

סעיד אלחרומי: חוגי ילדים, כל ההכנסות של הרשות עולות.

סעיד אלחרומי: זה גם WIN WIN, כי ברגע שיש עליה בהכנסות הרשות המקומית, המדינה משלמת פחות מענק איזון.

סעיד אלחרומי: זאת אומרת שהמדינה מרוויחה מהעצמת הרשות החלשה, מרוויחה המון דרך אגב, והנוסחה ברורה למי שמכיר את זה מהרשויות המקומיות.

סעיד אלחרומי: הנפגע היחיד הוא השמן החזק, אולי רשות אחת, אולי גוף אחד, מועצה אזורית אחת, והשאר, הקטנים והמדינה הם המרוויחים.

סעיד אלחרומי: לכן אני חושב שהצדק בא עם החלשים האלה.

סעיד אלחרומי: דוגמה אחרונה אני נותן, עירית תל אביב יפו גובה בערך 4 מיליארד שקל, 3.900 ומשהו מיליארד מארנונה לעסקים, ורשויות שמסביב שמוכרחות להגיע לתל אביב לקבל שירות במוסדות ציבוריים, בדברים שהמדינה העצימה את מרכז הארץ והשאר נשארו ברמה נמוכה.

סעיד אלחרומי: אני מאוד מברך על הדיון, אני חושב שמאוד חשוב שנעקוב אנחנו כחברי הכנסת, בנושא.

סעיד אלחרומי: תודה.

לאה פדידה: תודה רבה.

לאה פדידה: משרד הפנים, סמדר וייס בבקשה.

יוסף ג'בארין: איזה משרדי ממשלה נמצאים פה עוד?

לאה פדידה: חכה בסבלנות.

<סמדר וייס: אני בצוות שינוי גבולות וחלוקת הכנסות, עלו פה הרבה הסוגיות האלה.

יוסף ג'בארין: מה זה הצוות?

<סמדר וייס: צוות שינוי גבולות וחלוקת הכנסות.

<סמדר וייס: מי שאחראי על כל הוועדות הגיאוגרפיות שדנות כרגע בשינוי תחומי שיפוט וחלוקת הכנסות.

<סמדר וייס: אני אתן כמה דוגמאות מהצפון.

<סמדר וייס: רק בשלושת הוועדות שנמצאות בצפון שזה חיפה, גליל עליון וגליל עמקים, יש פה 21 סוגיות שנוגעות לחלוקת הכנסות שבהן שותפות רשויות ערביות ושזה רק חלוקת הכנסות בלי בכלל שינוי גבולות.

<סמדר וייס: אני שמחה שהמרכז לתכנון אלטרנטיבי הזכיר את סוגיית בז"ן ואני חושבת שיש פה תחילתה של מהפכה וחשוב להגיד את זה.

<סמדר וייס: חבר הכנסת דב חנין הזכיר קודם את התהליך הארוך.

<סמדר וייס: לכל ועדה יש 22 סוגיות שבהן היא דנה וזה דבר שלוקח זמן, לכל סוגיה הוועדה מקדישה מספר דיונים, מזמינה את כל האנשים שנוגעים בדבר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הפתרון זה להגדיל את מספר הוועדות.

<סמדר וייס: זה תהליך שיצא לפועל לפני חצי שנה, הוא בתהליך התנעה.

<סמדר וייס: אני חושבת שהוועדה נותנת תוצרים הרבה יותר גבוהים לעומת הוועדות אד-הוק הקודמות, הן מתכנסות פעם בשבוע, אתם מוזמנים להסתכל באתרים של הועדות, יש להן תוצרים, הן מגישות כל רבעון מספר דו"חות וכל הסוגיות שהועלו פה הן סוגיות שבדיונים.

<סמדר וייס: אני אגיד עוד דבר, לעניין סוגיות חדשות - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: התקבלו החלטות?

<סמדר וייס: זה דיונים פתוחים, אתה יכול להסתכל באתר, להגיע מתי שאתה רוצה ולהביע את עמדתך.

<סמדר וייס: לעניין סוגיות חדשות, מכיוון שזאת ועדה קבועה - - -

יוסף ג'בארין: יש לכם המלצות באיזה שהוא מקום?

<סמדר וייס: אולי תתנו לי לסיים ואז תשאלו שאלות, אם אני לא אענה על הכל.

<סמדר וייס: לעניין סוגיות חדשות, בגלל שהוועדה היא קבועה, אפשר להרחיב את המנדט שלה בכל זמן, כמובן בהחלטתו של המנכ"ל והשר שמינו את הוועדה.

<סמדר וייס: מוגשות אלינו לשולחן כל הזמן, יש כבר היום סוגיות שנמצאות בבחינה אם זה ציפורית שהוגשה, והמשרד בודק וככל שהמנכ"ל יחליט, הוועדה תוכל לדון גם בסוגיה הזאת.

<סמדר וייס: הרשויות מוזמנות לפנות אלינו ולהגיש בקשות ואנחנו נתייחס אליהן בהתאם.

יוסף ג'בארין: האם יש לכם המלצות לשר ולמנכ"ל או שעוד לא הגעתם לרמה הזאת?

<סמדר וייס: אני לא זוכרת את התאריך המדויק, אבל יש כבר דיון ראשון אצל המנכ"ל לגבי ההמלצות הראשונות של הוועדה.

<סמדר וייס: זו ועדה שהיא מטעם המנכ"ל, אנחנו כמטה לא מתערבים בהחלטות שלה.

יוסף ג'בארין: אתם מגישים המלצה, בזה מסתיים התפקיד שלכם.

יוסף ג'בארין: יש לכם המלצות שהוגשו, זו השאלה?

<סמדר וייס: לא.

<סמדר וייס: עדיין לא.

<קריאה: מי יושב ראש הוועדה?

<סמדר וייס: בנו פרץ בצפון ובגליל עליון וגליל מזרחי והעמקים ובחיפה זה מר עמרם קלעג'י.

יוסף ג'בארין: אני מניח שהשאלה העיקרית שלנו היא האם הנושא של צדק חלוקתי בהכנסות הוא נושא שעומד לנגד עיניה של הוועדה והאם היא פועלת בכיוון הזה, או שבכלל אתם אומרים שזה לא שיקול, זה לא מענייננו.

יוסף ג'בארין: אם אפשר להבין מה ההתייחסות לדרישות שלנו?

<סמדר וייס: אני אסביר.

<סמדר וייס: קודם כל אני גם חושבת שלעיני השר והמנכ"ל עומד כל העת הנושא של צדק חלוקתי ולא סתם הרבה מהוועדות דנות בסוגיות האלה.

<סמדר וייס: הוועדה כשהיא פותחת סוגיה של חלוקת הכנסות בעצם כל הנוגעים בדבר מוזמנים להגיד את עמדתם.

<סמדר וייס: הועדה היא זו ששוקלת את הגורמים בגינם היא ממליצה את ההמלצות, בין אם זה מספר התושבים, קירבה, השפעות חיצוניות של אותה ישות לחלוקת הכנסות על הרשות המקומית וכמובן גם צדק חלוקתי ומצב הרשות והתושבים שלה.

<סמדר וייס: את כל הסיבות בגינן היא ממליצה את ההמלצות היא כותבת בדו"ח, הדו"ח מפורסם והוא גם ניתן לעיון הרשויות עוד לפני שמגיע בכלל למנכ"ל המשרד, הרשויות יכולות להגיב עליו ועל ההמלצות, אז בוודאי.

סעיד אלחרומי: יש לי שאלה לגבי הוועדה שנמצאת בדרום.

סעיד אלחרומי: הגיע לי מידע מראש רשות אתמול שהרשויות הבדואיות בדרום לא יכולים לגשת לוועדה ולהגיש בקשות אלא דרך הרשות להסדרת התיישבות הבדואים.

סעיד אלחרומי: יש בזה משהו?

<סמדר וייס: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם הרשות וכשהרשויות הבדואיות מגישות בקשה אנחנו שואלים גם את הרשות להסדרה, איפה מבחינתה - - -

סעיד אלחרומי: יש הבדל בין שואלים לבין - - -

<סמדר וייס: לא, אנחנו מתייעצים איתם.

יוסף ג'בארין: היות ומדובר בנושאים סופר מקצועיים, לרבות המודל שהוצג כאן, הכל נעשה בוועדה או שאתם מקימים צוות מקצועי שבוחן?

<סמדר וייס: אני אסביר קצת על התהליך.

<סמדר וייס: הרשות או המשרד מגיש בקשה אלינו, לצוות המקצועי, ואנחנו בוחנים את הבקשה.

<סמדר וייס: שוב, עושים גם מיפוי, מי הרשויות שמסביב, מה מצב הרשויות, כמה פוטנציאל הכנסה יש מהאזור הזה בכלל, מי הרשות שממנה מבקשים.

<קריאה: תגידי מי החברים בוועדה.

<קריאה: בוועדה יש גם אנשי מקצוע?

<סמדר וייס: כן.

<סמדר וייס: מי הרשות שממנה מבקשים את חלוקת ההכנסות ואחרי המלצה של המטה, המנכ"ל בוחן את הבקשה והוא בסוף מחליט האם היא תיכנס לוועדה ובאיזה אופן.

<סמדר וייס: חשוב לציין שבוועדה עצמה יושבים אנשי מקצוע מעולם הכלכלה, עולם התכנון, העולם המוניציפלי, העולם האקדמי.

<סמדר וייס: הוועדה מאוד מגוונת בחברים שלה.

יוסף ג'בארין: שאלה אחרונה כי הנושא הוא חשוב.

יוסף ג'בארין: קיבלתי כמה פניות מישובים שהם מעבירים בקשה להרחבת תחומי שיפוט אבל הם שמים שכשהבקשה מגיעה לוועדה הקבועה, פשוט מקצצים אותה.

יוסף ג'בארין: אם מבקשים X הרחבה, לוועדה עצמה מגיעה בקשה של 20% ממה שביקשו.

יוסף ג'בארין: זה בכלל בסמכות?

<סמדר וייס: כן.

<סמדר וייס: מנכ"ל המשרד הוא מי שמאציל את הסמכות לוועדה.

יוסף ג'בארין: את מאשרת שיש - - -

לאה פדידה: שימי לב למה הוא שאל אותך, אם את מאשרת או לא מאשרת.

<קריאה: למה לא דנים בבקשה איך שהיא?

<ראסם נאטור: לא רוצה לעזור לה כי היא משרד הפנים, אני ממשרד הכלכלה והשתתפתי בשש ועדות ויש מעבר לזה, יש למשל שיבלי עכשיו ביקשו להיות מחולקים עם אזור התעשייה אלון תבור, ואז המנכ"ל שקל והכניס עוד שני ישובים ערביים.

<ראסם נאטור: מנכ"ל המשרד הוא נותן את המנדט.

<קריאה: השאלה של חבר הכנסת ג'בארין היא על הרחבת תחום השיפוט.

<ראסם נאטור: השתתפתי בוואדי ערה.

<ראסם נאטור: כל ישוב מגיע עם בקשה, אגב, גם אזרחים יכולים להגיע לוועדה ולהציג ולדבר ולהציג עמדה ולמסור חומר.

<ראסם נאטור: המנדט שמקבלת הוועדה, היא מקבלת מנדט לדון.

<ראסם נאטור: הבקשה עצמה או הדברים המבוקשים הם על ידי הרשות כפי שהם מוצגים בפני הוועדה, ואז הוועדה יכולה להקטין, להחזיר.

<ראסם נאטור: אבל הם לא באים מקוצצים.

לאה פדידה: מה שאתה אומר שלוועדה זה בא ככתבו וכלשונו ואחרי זה עושים את הקיצוצים.

<ראסם נאטור: היא יכולה להחליט לתת חצי ורבע, דברים כאלה.

לאה פדידה: ועכשיו אתה ברשות דיבור, בבקשה, ממשרד הכלכלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לי שאלה בנושא הזה לפני שאנחנו עוברים, לנציגת משרד הפנים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נודע לי שאתם מעבירים את ההחלטה לרשויות, 'תלכו, תדברו ביניכם אולי תגיעו לסיכומים' אנחנו יודעים שסיכומים לא יגיעו כי אנחנו לא נמצא ראש רשות שילך לבחירות בפעם הבאה ויגיד 'ויתרתי מרצון על חלק מההכנסות' אז העניין של תלכו ותסתדרו, ברור שהמסקנות שלו ידועות מראש וזה רק גרירת רגליים ומשיכת זמן.

<סמדר וייס: דברים שנמצאים בדיוני הוועדה זה כבר עובר לוועדה וזה לא אצלנו.

<סמדר וייס: לפעמים אם יו"ר הוועדה חושב שבאמצעות הסכמות אולי חלוקת ההכנסות או שינוי הגבולות יקודם, אז הוא נותן לרשויות זמן ואם הן לא מגיעות להסכמה, זה חוזר לוועדה.

<קריאה: מה הסבירות שיהיו הסכמות?

<ראסם נאטור: אני רוצה להגיד קודם כל שבנושא אזורי תעשיה, להקים אזור תעשיה זה ממש שונה מלהקים בית ספר או אפילו להקים מגרש כדורגל, והשחקנים הראשיים הם לא רק משרד הכלכלה, יש שחקנים יותר גדולים מהמשרד שלנו ואני רוצה להזכיר את הראשון שבהם, רמ"י, שהוא אחראי על קרקעות המדינה ומינהל התכנון.

<ראסם נאטור: הרי אין ויכוח על הירושה, ועל המציאות ועל הנתונים.

מסעוד גנאים: כולם באותו בית.

<ראסם נאטור: כולם באותו בית, כולנו יודעים ש - - -

מסעוד גנאים: משרד הכלכלה.

מסעוד גנאים: בכולנו.

מסעוד גנאים: שר הכלכלה והאוצר.

<ראסם נאטור: בסדר.

<ראסם נאטור: אני לא רוצה לחלוק על הממצאים של מרכז המחקר ולא על של מוסאוא, שגם עושים עבודה טובה וגם מרכז התכנון.

<ראסם נאטור: אנחנו במשרד מודעים, המדינה גם הכירה בזה בהחלטות הממשלה, ואמרה את זה בהקדמות של כל החלטות הממשלה על הפערים.

<ג'עפר פראח: כמה כסף יש לכם באזורי תעשיה, אולי תעדכן את הוועדה.

<ג'עפר פראח: במגזר הערבי?

<ג'עפר פראח: אולי המשרד יגיד לנו כמה כסף עומד לרשותו באזורי תעשיה?

לאה פדידה: אתה תיתן לו לסיים בבקשה ואחרי זה יהיה זמן לשאלות.

<ראסם נאטור: אני אגיד.

<ראסם נאטור: אני אחזור על הנושא של השחקנים הראשיים, ולמה אני אומר את זה?

<ראסם נאטור: כי יש גם את מינהל התכנון.

<ראסם נאטור: ומה זה אומר?

<ראסם נאטור: נניח שאני בא עם כל הכוונות הטובות וגם עם הכסף הטוב, והולך לכפר יאסיף, ואני רוצה לעשות אזור תעשיה, ואני לא מוצא שם דונם אחד סטטוטורי או דונם אחד שהוא שייך למינהל מקרקעי ישראל.

<ראסם נאטור: המשרד פשוט לא יכול לעשות כלום.

<ראסם נאטור: גם אם יש לו את כל הכוונות הטובות בעולם, הוא לא יכול לעשות דבר כזה.

<ראסם נאטור: בגלל שאנחנו ערים למציאות הקשה הזאת, אחת ההחלטות שהייתה בשיתוף פעולה עם הרשות לפיתוח כלכלי, זה להקים אזורי תעשיה על קרקע פרטית.

<ראסם נאטור: אנחנו היום מקדמים 16 תב"עות במגזר הערבי בערך בסדר גודל של 2,900 דונם על קרקע פרטית שראינו שזה אחד המפלטים שיכול להיות טוב.

<ראסם נאטור: למה?

<ראסם נאטור: כי בקרקע פרטית, וזו תשובה לחבר הכנסת המכובד חג' יחיא, בנאדם ששם מקבל קרקע, הוא לא צריך את חובת המכרזים, הוא עובר את חובת המכרזים.

<ראסם נאטור: למה?

<ראסם נאטור: כי המשרד לא יכול היום לבוא לאזור תעשיה אלון תבור למשל, ולהגיד להם תנו לעראבה שיבלי 50 דונם שם.

<ראסם נאטור: למה?

<ראסם נאטור: כי זה נוגד את חובת המכרזים, כי כל יזם, אם ערבי או אם לא ערבי, יכול לגשת למכרז או בהקצאת קרקע בתור מכרז ולקבל קרקע, שם אנחנו לא יכולים לעשות - - -

<ג'עפר פראח: אתם יכולים גם בתנאי המכרז לקבוע אחוזים.

<ג'עפר פראח: כמו מגורים.

<ג'עפר פראח: תושבי המקום.

<ראסם נאטור: עכשיו אני משווק בכפר כנא ונניח שמישהו מישוב אחר הגיש בכפר כנא, זכותו להגיש.

<ראסם נאטור: אי אפשר לעצור את זה.

<ראסם נאטור: זה קשה, וזה גם מסובך, אני אגיד לך, יתחילו גם היהודים להגיד 'אנחנו לא רוצים את הערבים'.

<ראסם נאטור: לכן אני מציע, בנקודה הזאת - - -

לאה פדידה: עדיף שיהיה צדק - - -

<ג'עפר פראח: אני מדבר על אזורי תעשיה - - -

לאה פדידה: הוא יסיים ואחרי זה תשאל מה שאתה רוצה.

<ראסם נאטור: אני אגיד למה, יזמות זה עניין אישי של אנשים, יזמות זה כסף פרטי של אנשים ויזמות זה שוק, שוק קובע לעצמו היכן הוא רוצה להיות.

<ראסם נאטור: יש ערבים שמעדיפים להיות באזור מסוים בגלל קרבה מסוימת של אזור שיכול לעזור להם כלכלית.

<ראסם נאטור: לכן בואו נעזוב את הנושא של יזמות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל לא יכול להיות אם יש ביקוש ל-200 דונם, ורוצים 400.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יבוא אחד מחוץ לכפר - - -

<היבה בוארדי: הם מרוקנים את הישובים הערבים.

<היבה בוארדי: ציפורית מרוקנת את הישובים הערביים, הוא נותן הנחות ל - - -

לאה פדידה: סליחה יקירה, הוא יסיים את דבריו.

<ראסם נאטור: הכלים שהמשרד נותן למגזר הערבי מתבטאים בשני הכלים העיקריים: אחד – סיבסוד מלא של הקרקע, כמעט 70% מכל הישובים הערביים מקבלים סיבסוד של קרקע.

<ראסם נאטור: עכשיו בכפר כנא אנחנו משווקים אמנם רק 50 דונם, שם ישלמו רק 140,000, 160,000 שקל לדונם.

<ראסם נאטור: במבוא כרמל, אני תושב דלית אל כרמל, משלמים 700,000.

<ראסם נאטור: לכן הפערים האלה כמובן קיימים ובזה אין ויכוח, שה- - - מכובד.

<ראסם נאטור: דבר שני, אנחנו היום לא נותנים לשום ישוב יהודי להתפתח במיוחד אזורי התעשייה המרחביים, בלי להכניס שותפים ערבים.

<ראסם נאטור: אנחנו עובדים היום מול מינהל התכנון, מנסים לעבוד מול מינהל התכנון שלא יווצרו לנו כל מיני אתרים או מקומות סטטוטוריים מוכנים, שהערבים לא יהיו שותפים להם, ושקיימים בכל מיני מקומות בארץ.

<ראסם נאטור: אנחנו עובדים עכשיו עם חמישה משותפים: שוקת, מנשה – עובדים על אזור חדש משותף, כברי – אזור חדש משותף.

<ראסם נאטור: שפרעם, אזור המחצבה, משותף, ובקעה ג'ת וחריש, משותף.

לאה פדידה: גם מבוא כרמל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה הקריטריונים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני הצעתי קריטריונים של מספר התושבים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: איך מקבלים את האחוזים?

<ראסם נאטור: משרד הכלכלה, הקריטריון היחיד שלנו זה קיום זמין של קרקע מדינה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא, החלוקה.

<ראסם נאטור: החלוקה זה רק בסמכות הוועדה.

לאה פדידה: אתה עונה על פניית השותפות, שואל חבר הכנסת איך מתחלק השלל אחר כך.

<ראסם נאטור: אם זה בהסכמה, זה טוב.

<ראסם נאטור: למשל בוא ניקח את מנשה.

<ראסם נאטור: היה בהסכמה, חתמנו חוזה לפני שהתחלנו לעבוד, אז זה טוב.

<ראסם נאטור: בהסכמה שם - - - מקבלת הכי הרבה.

<קריאה: - - -

<ראסם נאטור: חבר'ה, אני גם מתכנן, גם משדרג אזורי תעשיה וגם מפתח אזורי תעשיה.

<ראסם נאטור: למזלי הרע שנפלנו בקטע של התכנון יותר מאשר הפיתוח, בהיעדר כספים.

<ראסם נאטור: ועכשיו אני אתן תשובה, יש פה חברי כנסת, החלטת הממשלה האחרונה 922 לא אפשרה למשרד הכלכלה כסף לפיתוח בשלוש השנים שחלפו.

<ראסם נאטור: לא 2016, לא 2017 ולא השנה.

<ראסם נאטור: למה?

<ראסם נאטור: כי ההחלטה אמרה - - -

<ג'מאל אמרה: זה מאוד חמור מה שאתה אומר.

<ראסם נאטור: אחוז לרבות החלטות הממשלה הקודמות.

<ראסם נאטור: אז לקחו את החלטות הממשלה, ניכו מזה מה שמגיע בשנה, ויצא בשלוש השנים שעברו שלא יכולנו להעלות את זה אמרנו בוועדת הכספים.

<ג'מאל אמרה: זה משרד האוצר שמתנגד לתת לכם כסף ב-2017, 2016?

<ראסם נאטור: לא, אני לא - - - העברנו תכנית, אני רוצה להגיד עכשיו בפני כולם.

לאה פדידה: חבר'ה, אתם שואלים שאלות שהוא לא אומר.

<ראסם נאטור: אני העברתי בתכנית חדשה של מיליארד שקל, למשרד לשוויון חברתי.

<ראסם נאטור: לחמש השנים הבאות מיליארד שקל, תכנית מפורטת שיש בה - - - אזורי תעשיה משותפים כדי לקבל כספים ולהמשיך את התנופה שהייתה לנו מהחלטות הממשלה הקודמות.

<ראסם נאטור: אבל אני חוזר, מאחר ואני לא השחקן הראשי בנושא הזה, למרות שאני הגורם המפתח, המיישם והאחראי, הרגולטור, אבל אני לא זה שמחליט בסוף כי הכסף לא אצלי.

לאה פדידה: בבקשה.

מסעוד גנאים: מר נאטור, יש לי שתי שאלות.

מסעוד גנאים: הראשונה היא ספציפית בקשר לאזור התעשייה סכנין.

מסעוד גנאים: זה מתעכב כשנתיים, אנשים הגישו בקשות, יש ועדה מקצועית שישבה, שמיינה, ככה אמרו לי.

מסעוד גנאים: אבל עד עכשיו היא תקועה.

מסעוד גנאים: יש לי שאילתה לשר בנושא וביקשתי גם ישיבה עם השר בנושא הזה, עדיין לא נתנו לי תשובה.

מסעוד גנאים: יש לך תשובה בעניין?

<ראסם נאטור: בטח.

מסעוד גנאים: למה מתעכב?

מסעוד גנאים: אתה יודע, שם מתנהלת מלחמה בגלל הבחירות.

מסעוד גנאים: יש כאלה שמאשימים את ראש העיריה שהוא מעכב מטעמי בחירות, ראש העיריה אומר לי 'אני רוצה שאילתה לשר משום שהעיכוב לא ממני אלא מהמשרד'.

<ראסם נאטור: טוב.

<ראסם נאטור: בסכנין קיים אזור תעשיה קיים בשני שלבים.

<ראסם נאטור: בסך הכל גודל אזור התעשייה בסכנין זה 287 או 278 משהו כזה.

<ראסם נאטור: שלב ראשון פותח ושווק, השלב השני בגודל של 57 דונם פותח ויצאנו לשיווקים.

<ראסם נאטור: אלא מה?

<ראסם נאטור: וזו נקודה מאוד חשובה שכולם צריכים לדעת, הגישו 102 בקשות על 52 דונם.

<ראסם נאטור: כל בקשה לפחות 4 דונם.

<ראסם נאטור: שזה אומר 400 דונם לעומת 50.

<ראסם נאטור: למי לתת?

<ראסם נאטור: הדבר הסביר, ההגיוני הוא ללכת למכרזים.

<ראסם נאטור: אם הולכים למכרזים, כמה יעלה הדונם?

<ראסם נאטור: אצלכם שומה אחרונה בסכנין הייתה מיליון ומשהו שמישהו קנה קרקע.

<ראסם נאטור: לכן מה שהחלטנו במשרד ועמדנו על זה, ובאנו לקראת הישוב, אמרנו שלא נלך למכרזים, נעשה תיעדוף.

<ראסם נאטור: מה זה תיעדוף?

<ראסם נאטור: לקחת בקשה ולבחון אותה בארבעה פרמטרים.

<ראסם נאטור: אם זה - - - כמות המועסקים, תכסית הבניה, המרחק והחוסן הכלכלי של התכנית.

<ראסם נאטור: ודירגנו.

<ראסם נאטור: לעשות דבר כזה, זה אומר, ואני אתן לך דוגמה את ציפורית, זה אזור תעשיה גדול, או תבור.

<ראסם נאטור: יש בשנה 12 בקשות מקסימום.

<ראסם נאטור: למה?

<ראסם נאטור: כי יש שם מפעלים גדולים, 12 בקשות.

מסעוד גנאים: כן אבל זה אזור תעשיה קטן.

מסעוד גנאים: אתה מדבר על 52 דונם, זה לא - - -

<ראסם נאטור: 102 בקשות, צריכים 102 בודקים.

<ראסם נאטור: יש לנו במשרד בסך הכל 12 בודקים.

<ראסם נאטור: לקח הרבה זמן למיין.

<ראסם נאטור: עכשיו מיינו, ניקדנו, תיעדפנו, אמורות להתבצע שתי ועדות תיאום שמקצות את הקרקע.

מסעוד גנאים: כמה זמן פחות או יותר?

<ראסם נאטור: 60 יום.

<ג'מאל אמרה: ומה אתה אומר?

<ג'מאל אמרה: אתה מונע ממפעלים לקום.

<ראסם נאטור: אבל מה אני יכול לעשות?

<ראסם נאטור: איך אני מתעדף?

<ג'מאל אמרה: תרחיב את אזור התעשייה.

לאה פדידה: מעיין ספיבק בבקשה מאגף תקציבים.

<מעיין ספיבק: בנושא הדיון המקורי, חלוקת הכנסות מחודשת מאזורי תעשיה, אגף תקציבים מאוד תומך.

יוסף ג'בארין: אולי תציגי את עצמך?

<מעיין ספיבק: אני רפרנטית בצוות פנים בשלטון מקומי.

<מעיין ספיבק: אגף תקציבים תומך בחלוקת הכנסות מאזורי תעשיה.

<מעיין ספיבק: מדובר באחד הכלים החשובים של השלטון המרכזי בטיפול בסוגיית אי השוויון בין הרשויות המקומיות.

<מעיין ספיבק: כמו שאמרה סמדר, זה תהליך שנמצא בסמיכות משרד הפנים, זה מהבחינה הזאת.

<מעיין ספיבק: מבחינת פיתוח אזורי תעשיה חדשים לרשויות הערביות, קודם כל תקציבים ישירים ממשרד האוצר כמובן כמו שכולכם מכירים, מגיעים גם עבור התקציבים שהולכים דרך מענקי האיזון וגם לפי החלטות ממשלה כמו החלטת ממשלה 922, או החלטת ממשלה 2397 שבמסגרתן מועברים וצפויים לעבור מאות מיליוני שקלים, כמיליארד, לפיתוח הרשויות הבדואיות והערביות.

<קריאה: זה לא נכון.

<קריאה: אולי את מדברת על בדואים דרום, ששם לא כללה אזורי תעשיה.

<קריאה: אנחנו הגשנו 180 מיליון, נתנו 30 מיליון לרשות הבדואים ולמשרד הכלכלה לא קיבלנו כלום.

<ראסם נאטור: 102 בקשות להקמת מפעלים בסכנין שאי אפשר להקים אותם, וזו הוצאה- - - ומשווקים, אתם מוציאים את זה ומחזירים את הכסף, אתם משווקים את החלקות האלה.

<ראסם נאטור: אני לא מבין למה ההתעקשות הזאת לא לתקצב.

<ראסם נאטור: הם מבקשים מיליארד שקל, זה תקוע אצלכם כבר שנתיים.

<מעיין ספיבק: אני לא מכירה את הסוגיה הספציפית לגבי התקציבים שמחכים למשרד הכלכלה, אפשר לבדוק את את הנושא ולחזור לוועדה, בנוגע לתקציבי פיתוח אחרים שגם מיועדים לתקציבים שהם מגדילים הכנסות לרשויות המקומיות הערביות, זה חלק מיעוד התקציב של החלטות הממשלה 922 ו-2397, שתיהן החלטות מאוד חדשות שעדיין נמצאות בשלבי תכנון, פיתוח, הצגת התכניות ובנייתן בכל הכלים שיש, כולל העמדת יועצים לטובת סיוע לרשויות המקומיות בפיתוח כאלה תכניות, מעמידים את כל האמצעים.

<קריאה: בינתיים אזורי תעשייה לא קמים.

לאה פדידה: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: רק להגיד, 922 זה חדש, זה כבר שנתיים ומשהו מהתכנית הזאת.

לאה פדידה: המשרד לשוויון חברתי, בבקשה.

<מעיין ספיבק: פיתוח זה דבר שלוקח זמן.

<סמי להאיני: 922 לא היטיבה איתנו, בוא נגיד.

<סמי להאיני: לא היטיבה בנושא של פיתוח אזורי תעשיה.

לאה פדידה: מי זה 'איתנו'?

<סמי להאיני: איתנו מבחינת פיתוח כלכלי.

<סמי להאיני: לא היטיב כך שכמות הכסף שכאילו נמצאת ב-922 היא יחסית אפסית, באשר לנושא של הפיתוח, והצורך לפיתוח אזורי תעשיה.

<סמי להאיני: אבל יחד עם זאת אני לא רוצה להוסיף לא למה שנאמר ממשרד הפנים ומה שנאמר ממשרד הכלכלה, כיוון שאנחנו עובדים באופן שוטף, אנחנו בעד וחד משמעית עובדים גם על הנושא של חלוקת הכנסות.

<סמי להאיני: אבל חלוקת הכנסות לא מספיקה, גם אם נעשה את כל מה שמתוכנן נכון לעכשיו, וגם אם נקים.

<סמי להאיני: מבחינה כלכלית, מבחינת מנועי צמיחה אפשריים שיכולים להיות, נדרש, ואני חוזר עוד פעם למחקר של הממ"מ, קודם הרחבת שטחי שיפוט כדי למצוא אותם כמה דונמים וכמה אלפי דונמים שאנחנו מדברים עליהם, ושתיים – אותו תקציב שאנחנו צריכים אותו בעתיד.

<סמי להאיני: ופה אנחנו בשיח לא מבוטל עם משרד האוצר באשר לנושא של פיתוח אזורי תעשיה נוספים, וגם תקציבים נוספים.

<סמי להאיני: כך שמבחינת התהליכים, הם תהליכים חיוביים, אבל הכלים שעומדים לרשותנו עדיין מעטים.

יוסף ג'בארין: הרחבת תחומי שיפוט, יש לך את צוות 120 שבינתיים לא יושם שם כלום.

<סמי להאיני: זה אני לא יכול לתת תשובה - - -

<ג'מאל אמרה: עכשיו היו אמורים לעלות בוועדת הכספים 64 מיליון שקל, זה לא עבר.

<סמי להאיני: אני לא יכול לתת תשובה באשר לנושא הזה כיוון שזה לא בסמכותנו, זה בסמכות משרד הפנים.

<סמי להאיני: מה שכן, אנחנו מנסים לפעול יחד עם כל המשרדים הרלבנטיים כן לקדם.

יוסף ג'בארין: משרד האוצר או הפנים, יש לכם תשובה מדוע אין תקציבים לאזורי התעשייה?

יוסף ג'בארין: אזורי תעשיה נשארו מחוץ ל-922.

<מעיין ספיבק: אני לא - - -

לאה פדידה: אם זה ככה, תודה לכל מי שהגיע.

לאה פדידה: כבודו, רצית להגיד משהו לפני שאני מסכמת?

<ג'מאל אמרה: אני חושב שכל מה שקורה בנושא של אזורי תעשיה, זה הפסד בעיקר לאוצר.

<ג'מאל אמרה: כי ברגע שיש, וסכנין זה לא המקום היחיד, גם איכסאל וגם במקומות אחרים, ברגע שהמדינה הזאת, משרד האוצר מתנהל בצורה כזאת מול משרד הכלכלה, משרד הכלכלה הציג לכם תכנית.

<ג'מאל אמרה: אולי את לא מכירה אותה, התכנית נמצאת על השולחן שלכם באגף תקציבים.

<ג'מאל אמרה: הגיעו הזמן שתקחו את התכנית הזאת, תתקצבו אותה כי ברגע שקמים אזורי תעשיה, זה חוסך לכם מענקי איזון.

<ג'מאל אמרה: אתם נאלצים היום לשלם יותר מענקי איזון בגלל הפסד ההכנסות של הרשויות המקומיות.

<ג'מאל אמרה: אני מציע שתתייחסו ברצינות לתכנית של משרד הכלכלה.

<ג'מאל אמרה: זה לא התכנית של מרכז מוסאוא, ולא התכנית של המרכז הערבי לתכנון אלטרנטיבי, אנחנו היינו מבקשים 3 מיליארד שקל, אבל כשיושבים פה ואנשים אומרים, אני ישבתי עם נציגי המשרד ואמרו לי 'יש over שטחי תעשיה'.

<ג'מאל אמרה: אצל היהודים יש over.

<ג'מאל אמרה: בציפורית יש over, אבל בסכנין אין over.

<ג'מאל אמרה: הנה, הוא אומר לך, יש לי 102 בקשות על 44 חלקות.

<ג'מאל אמרה: יש הפסד, אתם מפסידים עובדים, אתם מסיעים עובדים, אתם גורמים לאבטלה ואתם גורמים לחוסר הכנסה לרשויות המקומיות וזה טיפשי.

לאה פדידה: טוב.

לאה פדידה: קודם כל אנחנו לא מאשימים האשמות כאלה ולא פותחים את הדיון מחדש, אז תודה.

לאה פדידה: סיכום הוועדה: 1.

לאה פדידה: לוועדה הוצגו נתוני מרכז המחקר והמידע של הכנסת אודות פערים משמעותיים ביותר בין רשויות מקומיות חזקות וחלשות.

לאה פדידה: ההכנסות מארנונה למגורים ובהוצאה לרווחה יש פערים שהוצגו גם באשכולות חברתיים כלכליים וגם לגבי מגזרים יהודים וערבים.

לאה פדידה: 2.

לאה פדידה: הוועדה רואה חשיבות רבה בטיפול בצמצום פערי ההכנסות מארנונה לא למגורים כך שיגדלו ברשויות המקומיות באשכולות נמוכים במטרה לשפר את מצבן הפיננסי.

לאה פדידה: 3.

לאה פדידה: הוועדה קוראת לשרי האוצר, הפנים והכלכלה לפעול לגיבוש תכנית לחלוקה שוויונית וצודקת של ארנונה מאזורי תעשיה באשכולות הנמוכים.

לאה פדידה: 4.

לאה פדידה: הוועדה רשמה לעצמה את דבר נציג משרד הכלכלה לפיהם המשרד כבר מעודד חלוקת הכנסות של ארנונה מאזורי תעסוקה חדשים ומייצר אזורי תעשייה חדשים.

לאה פדידה: 5.

לאה פדידה: הוועדה לצדק חלוקתי ושוויון חברתי תומכת בחלוקה הוגנת ושוויונית של הכנסות מארנונה לא למגורים ככל הניתן לכל המגזרים, תוך כדי סיוע לרשויות המקומיות והמוחלשות.

לאה פדידה: תודה רבה לכם.