ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 488, 2017-11-20 12:30

אורי מקלב: צהרים טובים.

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת החוקה, חוק ומשפט.

אורי מקלב: היום ב' בכסלו התשע"ח, 20.11.2017.

אורי מקלב: הנושא שעל סדר היום: תקנות הסניגוריה הציבורית (שכר טרחה לסניגורים ציבוריים)(תיקון), התשע"ז-2017.

אורי מקלב: יושב ראש הוועדה הקבוע ביקש ממני למלא את מקומו ולצורך כך אנחנו מקיימים את הישיבה.

אורי מקלב: קיבלתי מנועה הסברים ב-22:00 בלילה אתמול אבל בכל אופן נציג את הדברים כדי שגם אנחנו וגם הפרוטוקול וגם מי שמקשיב לנו, מי שמאזין לנו ומי שיקשיב לנו בעתיד ידע על מה אנחנו דנים היום.

אורי מקלב: קודם כל, זה במסגרת תקנות.

אורי מקלב: בבקשה, מי מציג?

אורי מקלב: יפעת?

<יפעת רווה: התקנות האלה נולדו בדוח פלמור, זה הדוח שבחן את נושא הגזענות כלפי קהילת יוצאי אתיופיה.

<יפעת רווה: אחת המסקנות של הדוח, ונמצא כאן אווקה שיוכל להרחיב, זה הנושא של חוסר אמון במערכות והקושי לא הפיסי אלא איזה שהוא מחסום מפניה למח"ש אחרי היתקלויות עם שוטרים.

<יפעת רווה: התקנות האלה באו לאפשר כשסניגור מייצג אדם, אם אותו אדם רוצה לפנות למח"ש, שזה יהיה חלק מהטיפול וגם פה זה מסביר את הנושא של התשלום אבל הרעיון הוא לעגן את הייצוג במקרה הזה.

<יפעת רווה: אתה רוצה - -

אורי מקלב: זה לא ספציפית דווקא - -

<יפעת רווה: לא,.

<יפעת רווה: זה נולד כתוצאה מהדוח, אנחנו כמובן לא מגבילים את זה לאוכלוסיות המקור.

<יפעת רווה: הסברתי מאיפה זה בא אבל זה בוודאי כמובן חל על כל אחד.

<אווקה זנה: אני רוצה להודות לך, אדוני היושב ראש, על קיום היום הזה - -

אורי מקלב: אני מנסה להבין: זה גם מישהו שמלווים אותו הסניגוריה אם הוא מרצה מאסר או לאו דווקא ליווי של ייצוג משפטי?

<גיל שפירא: לא, לא, זה בכל מקרה שהסניגוריה הציבורית מייצגת, בכל שלב.

יעל גרמן: באתי לחזק את הסנגוריה.

אורי מקלב: ללמד סנגוריה על הסנגוריה.

<אווקה זנה: אדוני היושב ראש, מספר מילים על דוח פלמור, מה הרקע שלו כדי להבין למה אנחנו נמצאים פה: למעשה, ב-2015 היו שתי מחאות ויותר סביב הנושא של אלימות משטרתית ומניעת אלימות משטרתית, וגם ציבור שלם למעשה דרש למגר את הגזענות הממסדית או המוסדית.

<אווקה זנה: כל הפרקטיקות הגזעניות של נותני שירות ממשלתי או מוסד ממשלתי או עובדי ציבור, וועדת פלמור בראשותה של מנכ"לית משרד המשפטים למעשה קיבלה את המנדט בפברואר 2016, ולאחר חצי שנה של עבודה אינטנסיבית נולד דוח מקיף שגם אסף את הנתונים, התייעץ עם גורמים מקצועיים ובסופו של דבר, הביא לממשלה את הדוח עם 53 המלצות בתחומים שונים.

<אווקה זנה: ההמלצה הזאת, של לתקן את תקנות הסניגוריה היא חלק ממכלול המלצות שאומצו על ידי הממשלה, ויש החלטת ממשלה בנושא - 1958.

<אווקה זנה: למעשה, עד לפני התיקון לסניגוריה, וחברי עורך דין שפירא ירחיב על זה, ברגע שחשוד נעצר ושוחרר לביתו גם כשיש לו טענה על אלימות שוטרים, אי אפשר היה ללוות אותו או לאפשר לו מיצוי התלונה ובייתר שאת, סביב הנושא של מעורבות או היתקלות של שוטרים עם הציבור, כל הציבור, ופה זה חשוב לחדד כי חלק גדול מהמלצות וועדת פלמור מתייחסים לציבור כולו, לנסות ולייצר איזה שהוא מנגנון שיאפשר התייחסות שוויונית והוגנת כלפי אוכלוסיות שונות בחברה הישראלית שסובלות מתיוגים כאלה ואחרים, מסטיגמות כאלה ואחרות, ולצערנו מצאנו שגם יש בתוך עובדי השירות הציבורי כאלה שפועלים ממניעים כאלה.

<אווקה זנה: ולכן, אנחנו מודים על זה.

<אווקה זנה: אני, כראש היחידה ממשלתית שמרכז ומתכלל גם את התיאום וגם את יישום החלטת הממשלה, מברך על הדיון ועל ההזדמנות לאשר את התיקון הזה, תקנות הסניגוריה.

אורי מקלב: כן גיל, בבקשה.

<גיל שפירא: אני מהסניגוריה הציבורית הארצית.

<גיל שפירא: אני אסביר רק אולי בכמה מילים מדוע הדבר הזה נדרש מבחינתנו, מבחינת הסניגוריה, כדי שאנחנו נוכל לממש ולמלא את התפקיד שלנו כמו שצריך בהקשרים האלה: הסניגוריה הציבורית מייצגת במגוון של הליכים לכל אורך שלבי ההליך הפלילי.

<גיל שפירא: תיאורטית, אנחנו מייצגים החל מהשלב שבו חשוד נעצר לחקירה, כלומר החל משלב החקירה בתנאים מסוימים, וזה יכול גם להגיע עד לשלב שבו אדם יסיים לרצות את עונשו בבית הסוהר.

<גיל שפירא: כמובן שבאמצע יש הליכי מעצר ויש את הליכי המשפט עצמו ויש את שאר ההליכים, כל מה שקיים לאורך הציר הפלילי.

<גיל שפירא: אנחנו נתקלנו בתופעה שנוגעת בעיקר לדיני מעצר, שבהם הרבה מאוד עצורים שאנחנו מייצגים מעלים טענות כנגד שוטרים.

<גיל שפירא: זה יכול להיות בהקשרים שונים אבל אנחנו מכירים את זה בעיקר מהנושא של אלימות כשמנגד, לאותו אזרח שנעצר, מייחסים תקיפה של השוטרים.

<גיל שפירא: כלומר, יש כאן איזה אירוע הדדי שבמסגרתו לאזרח מייחסים תקיפה של השוטר - -

אורי מקלב: תגבילו את זה רק כשזה חלק מהאשמה, ואיך הוא יכול לצאת מהאשמה על ידי בדיקה של מח"ש או שגם שאין שום קשר - נניח שמישהו עכשיו עצור בעוון סמים והוא טוען שהופעל נגדו, ולא זה מה שגרם לו להודות.

אורי מקלב: שזה לא קשור לחקירה.

אורי מקלב: בשלב המעצר עצר אותו שוטר אחר ולא החוקר שלו בכלל.

אורי מקלב: עדין אתם מבקשים - -

<גיל שפירא: ברור, נכון.

<גיל שפירא: עדין אנחנו מבקשים - -

אורי מקלב: למה?

אורי מקלב: מה הקשר בין התלונה שלו על אלימות שוטרים לבין הסניגוריה, לבין התביעה שלו אם אין קשר?

אורי מקלב: אני רק רוצה לחדד את הדברים.

<גיל שפירא: ראשית, אנחנו סבורים שכל מקום שבו נפגעו זכויותיו של אדם שנמצא במשמורת של המדינה, של המשטרה, יש כאן עניין שראוי וצריך להתברר.

<גיל שפירא: זה נוגע לזכות להליך הוגן, זה נוגע לטוהר ההליך, זה נוגע בכלל לכל מקום שבו המדינה או המשטרה מפעילה את סמכויותיה השיטוריות כלפי אדם, הסמכויות האלה צריכות להיות מופעלות בצורה הוגנת, הגונה וחוקית.

<גיל שפירא: אם הרשות, אם השוטר חרג מסמכותו ונהג שלא כדין, הדבר הזה צריך להתברר.

<גיל שפירא: אני גם אומר ברקע אדוני, אני כמובן לא אמתח כאן ביקורת על רשויות אחרות אבל אני רק אפנה לדוח מבקר המדינה שהתפרסם לפני כמה חודשים והצביע גם על קשיים שיש בהקשר של מיצוי תלונות שמוגשות למח"ש.

<גיל שפירא: אנחנו נתקלנו בזה לעתים מזומנות.

<גיל שפירא: הנתונים העובדתיים הפשוטים שוב, מבלי להתייחס לגורמים מדוע זה כך ומדוע זה אחרת – למעשה, כשני שלישים מהתלונות שמוגשות למח"ש נגנזות בלא חקירה.

<גיל שפירא: כשמטפלים באירוע כזה, מבחינתנו, מבחינת סניגור שניגש לטפל במקרה כזה שבו לאדם יש טענה, זה דורש עבודה מעט יותר מאומצת מאשר ללכת ולהגיש תלונה, כמו שכל אדם ניגש למשטרה ומגיש תלונה.

אורי מקלב: שני שלישים מהתלונות שאתם מלווים?

<גיל שפירא: לא, לא, בכלל, באופן כללי.

אורי מקלב: היית רוצה להגיד שני שלישים זה מכמה מהתלונות שאתם מגישים?

<גיל שפירא: אנחנו לא חריגים בהקשר הזה, עד כדי כך.

אורי מקלב: עד כדי כך?

אורי מקלב: חשבתי שאם מגיש את זה מישהו מקצועי - -

<גיל שפירא: זהו, כאן בדיוק הכוונה.

<גיל שפירא: הכוונה היא בהחלט לשפר את הטיפול המקצועי.

<גיל שפירא: אנחנו סבורים או זיהינו כך לאורך השנים, שנדרש כאן איזה שהוא טיפול מעט יותר מוגבר ביחס לתלונות רגילות.

<גיל שפירא: צריך כאן ללוות, צריך כאן לשלוח יותר מכתבים, צריך לבקש את החומר, להגיש עררים.

<גיל שפירא: לפעמים צריך לעשות איזו עבודה שקושרת בין קצוות, לאתר את העדים, להביא את העדים למח"ש, לעשות איזה שהן פעולות קצת מעבר כדי לאפשר מיצוי - -

אורי מקלב: ללמוד את הדחיות מדוע מח"ש דחו, ולפי זה לדעת בפעם הבאה שהם מגישים איך לבנות את זה נכון.

<גיל שפירא: וגם במקרים האלה לדאוג שהדברים ימוצו.

<גיל שפירא: כלומר, אם למשל מח"ש סגרה ולדעתנו זה מוטעה, אז גם לטפל בתקיפת ההחלטה של מח"ש אם יש צורך.

<גיל שפירא: להגיש ערר, לנסות לשכנע אותם, להיפגש אתם.

<גיל שפירא: הדברים האלה הם דברים שמצריכים עבודה.

אורי מקלב: אבל אתם מדברים עכשיו רק על מי שנמצא באיזה הליך שיפוטי או מעצר אבל מי שהיה עובר אורח בהפגנה, נעצר סתם או לא מגישים נגדו כתב אישום או סתם קיבל מכה משוטרים ועכשיו הוא רוצה להגיש, גם תחייבו אותו?

אורי מקלב: אזרח נקלע להפגנה והתיזו משהו וגרמו לו נזק או היתה עליו התנהגות של אלימות של שוטרים, גם לא עשו לו שום דבר, הלכו וברכו.

יעל גרמן: לא, אבל כתוב פה בסעיף קטן (5): טיפול בתלונה למחלקה לחקירות שוטרים.

<נועה ברודסקי-לוי: זה אך ורק אם לא מייצגים אותו.

אורי מקלב: לא ממנים סניגור בשביל להגיש תלונה.

אורי מקלב: יש סניגור שמונה בשביל הליך כזה או אחר, ולא משנה איזה, כל הליך שיש אבל לא ממנים סניגור בשביל להגיש תלונה.

<נועה ברודסקי-לוי: רק אם מונה בסניגוריה הציבורית, שיש פרמטרים מתי אפשר למנות, רק אם מונה - -

אורי מקלב: אבל אם מישהו באמת נפגע מאלימות של שוטר, הלך בלילה למועדון והם הבינו שהם טעו בזיהוי והם עזבו אותו אבל הוא נפגע והוא רוצה להגיש תלונה למח"ש.

<נועה ברודסקי-לוי: זה בעצם הפער שהיה בדוח פלמור, שכן המליצו שכל מקרה שבו - - -

אורי מקלב: בדיוק מה שאומרת היועצת המשפטית, שזה כאן מכיוון שבני העדה האתיופית סבלו מאלימות מזדמנת של שוטר שהחליט שהוא פעל – הוא הבין שהוא טעה אחרי זה אבל הניח אותו מדמם וכאוב והוא הלך הלאה.

יעל גרמן: תודה רבה.

יעל גרמן: אבל השאלה שלי, שרציתי לשאול: אני מבינה שהתיקון הזה בא בעקבות דוח פלמור.

יעל גרמן: מכיוון שלא קראתי את דוח פלמור אז השאלה שלי: האם ההמלצות נוגעות רק לאלימות כלפי בני העדה האתיופית או כלפי כל אלימות, גם כלפי פושע וגנב?

<גיל שפירא: כל אלימות.

יעל גרמן: גם כלפי פושע וגנב?

<גיל שפירא: כן, בהחלט.

אורי מקלב: אמר עורך דין זנה, אולי גם אמר את זה – הם אמרו שההמלצות של דוח פלמור הן מתייחסות לכלל האוכלוסייה גם בדוח.

אורי מקלב: בעקבות הנושא של עולי אתיופיה, הוא הכין בהמלצה שלו, ככה הבנתי מכם אבל מה שקרה, לא את כל ההמלצות קיבלו.

אורי מקלב: דוח פלמור כן חשב שצריך ללוות את הסניגוריה, גם כאלה שמגישים תלונה.

<אווקה זנה: אולי אני אוכל להוסיף משפט.

<יפעת רווה: הרציונל בדוח עצמו התחיל מבדיקת נושא יוצאי אתיופיה.

<יפעת רווה: אין המלצות ספציפיות שנוגעות לעדה או לסוג אוכלוסייה כשמתקנים חוק.

<יפעת רווה: המקור היה – הנה, עמוד 91 לדוח: הנגשת תלונות ומנגנון האכיפה הפלילית לאזרח.

<יפעת רווה: הצוות מצא שמספר התלונות מקרב יוצאי אתיופיה למח"ש הוא נמוך.

<יפעת רווה: זאת היתה נקודת המוצא.

<יפעת רווה: כמובן שהמלצה לא יכולה להיות פרסונלית.

<אווקה זנה: אני אוכל גם להוסיף, ברשותכם: הזכרתי קודם שמדובר במכלול של המלצות שבאו לתת מענה לנושאים האלה.

<אווקה זנה: יש המלצות שנמצאות בטיפול של היועץ המשפטי לממשלה, שאמורות להסדיר את כל הנושא הזה של טיפול בעבירות שוטרים, וזה אותן עבירות שמתבצעות כלפי אזרח ולנסות לקדם כמה שיותר.

אורי מקלב: המלצות של מי?

<אווקה זנה: המלצה של היועץ המשפטי לממשלה או בחינה יותר נכון, של היועץ המשפטי לממשלה גם כתוצאה מדוח פלמור שבאמת העלה את הנושא הזה שאין מיצוי של עבירות שוטרים.

<אווקה זנה: הם טענו שחלק גדול מההתנהגות דווקא נמצאת בטווח של העבירות המשמעתיות, והמנגנון שקיים היום במשטרת ישראל הוא לא מספק.

<אווקה זנה: כך היה גם במהלך עבודת הצוות וכך גם עלה מדוח מבקר המדינה שפורסם לפני כחצי שנה, ולכן יש חשיבה - -

אורי מקלב: זה לא מספק הפעילות של מח"ש - -

<אווקה זנה: הפעילות המשמעתית.

<אווקה זנה: אין מיצוי, אין טיפול הולם נגד עבירות משמעת של שוטרים, שלמעשה יש מנעד שלם - -

אורי מקלב: המשמעת איפה?

אורי מקלב: בתוך המשטרה?

אורי מקלב: בשביל זה הקמנו את מח"ש - -

<אווקה זנה: נכון, אבל פה חשוב לחדד שלמח"ש אין סמכות.

<אווקה זנה: למח"ש יש סמכות לטפל בעבירות שעונשן מעל שנת מאסר ולכן, חלק גדול מהעבירות - -

אורי מקלב: אני רוצה לשאול אותך:

אורי מקלב: אבל בתוך פניות של משמעת יש גם את הנציבות.

אורי מקלב: הנציבות לא פועלת בתוך המשטרה?

<אווקה זנה: לא, לא.

<אווקה זנה: יש מחלקת משמעת בתוך המשטרה - -

אורי מקלב: הכל ברור עכשיו.

אורי מקלב: האחוז הוא הרבה יותר נמוך ממה שקורה בשאר משרדי הממשלה, אם ניקח את המשמעת, החיובי בוועדות משמעת שיש בתוך משרדי הממשלה, האחוז הרבה יותר גבוה מאשר קורה במשטרה.

<אווקה זנה: ולכן, יש חשיבות לקדם את הנושא הזה של פיתוח או הגברה של שימוש במנגנון המשמעתי ולתקן התנהגויות כאלה ואחרות.

<אווקה זנה: אני מאמין שככל שנצליח ליישם את כל ההמלצות, את מכלול ההמלצות שגובשו, אנחנו נצליח להביא לאכיפה שוויונית ולהתנהגות נאותה של גורמי אכיפת החוק כי כולנו פה - -

אורי מקלב: שאלה אחת לפני שנעמיד את זה להצבעה: בסדר, תיקנו תקנות.

אורי מקלב: איך הציבור ידע מזה?

אורי מקלב: הרי אתה דיברת על מודעות, שלא יודעים אז נכון שסניגור יכול להציג את התלונה אבל עצם זה שהוא יכול להגיש ויש לו מי שילווה אותו, את זה הוא צריך לדעת גם כן.

<אווקה זנה: אני אשמח לענות, אני ארחיב: אני ראש היחידה הממשלתית.

<אווקה זנה: במסגרת החלטת ועדת פלמור, בהחלטת הממשלה, הוקמה יחידה ממשלתית לקיום המאבק בגזענות.

<אווקה זנה: היחידה יושבת במשרד המשפטים.

<אווקה זנה: יש לנו אמצעי קשר מגוונים כדי לאפשר באמצעותנו פניה.

<אווקה זנה: אנחנו גם צפויים לצאת בתחילת השנה הקרובה בקמפיין חשיפה לאמצעי קשר ליחידה ועם הגורמים השונים.

<אווקה זנה: אנחנו בהחלט נפעל כדי שהציבור ידע כמה שיותר על קיומה של היחידה וגם של האפשרויות ה מגוונות כדי באמת שיוכלו לממש את זכותם.

אורי מקלב: מה ההגדרה אצלכם "גזענות"?

אורי מקלב: גזענות זה נגד מוצא או גם השקפת עולם או השקפת חיים?

<אווקה זנה: יש מגוון, אנחנו לא יכולים להקיף את הכל אבל יש את ההגדרות שקבועות בחוק, ובגדול היא פסילה או התנהגות סטריאוטיפית כלפי אדם - -

אורי מקלב: צבע או גזע או מוצא לאומי אתני.

יעל גרמן: גם דת, לא?

<נועה ברודסקי-לוי: ההגדרה בסעיף 144(א) לחוק העונשין - -

אורי מקלב: מה זה נקרא גזענות?

אורי מקלב: זה רדיפה, השפלה, ביזוי, גילוי איבה, עוינות או אלימות או גרימת מדנים כלפי ציבור או חלקים של אוכלוסייה, והכל בשל צבע או השתייכות לגזע או למוצא לאומי-אתני.

אורי מקלב: גם לא לגבי - -

יעל גרמן: גם לא בעלי נטייה מינית לא נכנסים פה.

<נועה ברודסקי-לוי: - - - לא בהגדרה של גזענות.

אורי מקלב: זה יכול להיות בהגדרה פלילית או לא פלילית - - - יכול להיות שזו עבירה כזו או אחרת אבל לא מה שהם מטפלים.

<אווקה זנה: בתפיסה שלנו, כל מקום שבו יש מי שפוסל אדם על רקע היותו אדם שונה, אנחנו רוצים למנוע את זה.

יעל גרמן: אבל טרנסג'נדר, אין לך - -

יעל גרמן: זה מה שאני אומר: יש את ההגדרה הקבועה בחוק העונשין, היא מאוד מצומצמת.

יעל גרמן: אם אנחנו עוסקים בניסיון, ופה צריך לחדד ולומר שאנחנו עוסקים בגזענות מוסדית, שזה משרד ממשלתי שנותן שירות לקוי בגלל תפיסות כאלה ואחרות – אנחנו רוצים לטפל בזה.

אורי מקלב: כמה פניות יש לכם בשנה?

יעל גרמן: השנה קיבלנו כ-41 פניות.

אורי מקלב: ויש משהו שמאפיין את הפניות האלה?

אורי מקלב: זה רק אתיופים, ערבים?

אורי מקלב: מוציאים גם דוח?

יעל גרמן: לא, אנחנו נוציא דוח ברבעון הראשון של השנה.

יעל גרמן: אנחנו מקווים שלקראת מרץ 2018 נוציא דוח.

יעל גרמן: אני רק אומר שאם אני מחלק את סוגי התלונות, יש תלונות של יוצאי אתיופיה, של ערבים ישראלים, של חרדים גם, וגם של מזרחיים.

יעל גרמן: איך החרדים נכנסים?

<אווקה זנה: בנושא של אפליה בתעסוקה למשל, שלא מאפשרים או מונעים מחרדי שלבוש בצורה מסוימת להתפרנס במקומות שונים במשרדי ממשלה.

<נועה ברודסקי-לוי: מעניקים הגדרה יותר רחבה ממה שקיימת בחוק.

<אווקה זנה: נכון.

<אווקה זנה: אמרתי שכל מקום שיש פסילה של אדם בגלל מה שהוא - -

יעל גרמן: אז נטייה מינית זה גם.

<אווקה זנה: כל תלונה שמגיעה אלינו נבדקת.

אורי מקלב: הוא לא אמר שלא.

אורי מקלב: הוא אמר שבחוק זה לא נכנס.

<אווקה זנה: אני לא נוקב עכשיו בפירוט של הרשימה.

יעל גרמן: אתם מטפלים בתלונות - -

<אווקה זנה: כל תלונה שמגיעה אלינו ליחידה - -

יעל גרמן: מגיעות אליכם תלונות?

<אווקה זנה: לא קיבלנו בינתיים תלונות אבל אני אומר - -

אורי מקלב: אם יגיע אליהם, הם יטפלו אבל זה אומר שאתה מטפל מול משרדי הממשלה וגופים ציבוריים.

אורי מקלב: איזה עוד?

<אווקה זנה: כרגע המנדט שלנו הוא במשרדי הממשלה.

<אווקה זנה: ככל שהמנדט יורחב אנחנו נוכל לחשוב אבל החשיבות היום היא באמת לנסות - יש מספיק משרדי ממשלה ונותני שירות ממשלתיים שחשוב לנסות לשנות את המציאות שם, ובהמשך ככל שיידרש.

אורי מקלב: ואיך אתם פועלים?

אורי מקלב: דרך ועדות המשמעת שיש במשרדים או שאתם עושים לבד הליך?

אורי מקלב: סליחה שעל הדרך אנחנו מתעניינים אבל כל זמן שיש לנו שלוש דקות.

אורי מקלב: ..

<אווקה זנה: אני אסביר: התפקיד של היחידה הוא לתאם בין כל הגורמים הממשלתיים שעוסקים בנושא הזה של מניעת אפליה וגזענות.

<אווקה זנה: אנחנו עובדים מול הסניגוריה הציבורית, מול הסיוע המשפטי, מול נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, ומול גורמים שקיימים.

<אווקה זנה: הרעיון הוא לקחת את כל הגורמים הממשלתיים שקיימים ונותנים מענה, ולתאם את הפעילות כדי שתהיה פעילות - -

אורי מקלב: תן לי דוגמה אחת שהיתה תלונה, הפעלת את זה ואת זה, ומה שקרה בסוף.

<אווקה זנה: למשל תלונה שקיבלנו בנושא של אפליה בתעסוקה כי חיברנו בינו לבין נציב שירות המדינה, עקבנו אחרי הנושא הזה וזה טופל.

<אווקה זנה: יש עוד נושאים שאנחנו מטפלים בהם או מול מח"ש למשל.

<אווקה זנה: מקבלים תלונה, מעבירים למח"ש, עוקבים אחרי ביצוע התלונה ובסופו של דבר, מוודאים שזה אכן יתממש ולא ייפול בין הכיסאות.

אורי מקלב: יופי.

אורי מקלב: אנחנו רק נסכם לפני שאת מקריאה.

<נועה ברודסקי-לוי: אתם רוצים להסביר על האבחנה שבין ההמלצות של דוח פלמור לבין מה שנמצא כרגע?

אורי מקלב: זה מה שחידדנו פה, שזה רק מה שיש וכבר קיים, ועל זה אנחנו מוסיפים גם את ההליך הזה בשביל התשלום אבל אנחנו מסתכלים גם על המהות.

אורי מקלב: אבל בסופו של דבר, אני חושב שחבל שזה ככה.

אורי מקלב: זה לא שאתם מעוניינים אבל זו שאלה של תקציב לטפל וללוות גם תלונה, ואני חושב שדווקא שם צריך את ההגנה הכי חזקה בגלל שגם אחד שמלווה, יכול להיות שהוא מקבל את הייעוץ אבל אנחנו רוצים שהוא יעשה את זה תוך תשלום אבל זה ייעשה.

אורי מקלב: מי שלא מלווה על ידי פרקליט ואין לו עורך דין והוא קיבל את המכות, הוא כאוב וכעוס ויכול להיות הרבה יותר מכך, הוא נשאר ככה.

אורי מקלב: אין לו מי שעוזר לו, מי שמייעץ לו בכלל.

אורי מקלב: אין לו את הנגישות לאותו יועץ משפטי.

אורי מקלב: לכן, אני כן קורא למשרד המשפטים ולמשרד האוצר להרחיב את התקנות האלה - -

<יפעת רווה: מי שיושב כאן

<יפעת רווה: זה באמת היה משרד המשפטים - -

אורי מקלב: אני יודע.

אורי מקלב: יכול להיות שנשלח למשרד, מנהל הוועדה יחד עם היו"ר הקבוע פניה שלנו, מה שהוצף פה בדיון הזה, שזה מביא תקנות מאוד מבורכות שאנחנו מאוד מאוד תומכים.

אורי מקלב: לא רק מסכימים אלא מברכים על התקנות האלה, תומכים בהם מאוד אבל יחד עם זאת, זה לא מושלם.

אורי מקלב: החלק שחסר פה, וחסר כאלה שלא נמצאים בתוך תהליך של סניגוריה ציבורית אלא אנשים שרוצים להגיש תלונה.

אורי מקלב: לדוגמה: עובר אורח שיצא מאיזה מקום לאיזה מקום, משטרה היכו אותו, עשו משהו אחר והוא רוצה להגיש תלונה.

אורי מקלב: הם עזבו אותו, טעו בזיהוי, קשרו אותו, חשבו שיש לו משהו, אין לו שום דבר והוא קיבל את מה שהוא הותקף על ידם והשתמשו נגדו באלימות שלא כדין, אין לו מי שילווה.

אורי מקלב: הסניגוריה לא תלווה אותו.

<יפעת רווה: העניין הוא שתקציב של חלק מזה, גם לשכת עורכי הדין צריכה להסכים לתקנות האלה - -

<נועה ברודסקי-לוי: - - -

<יפעת רווה: יש לה חובת היוועצות, הפנתה את זה - -

אורי מקלב: הבנתי אבל בסדר, נעשה את כל התהליך.

אורי מקלב: אני לא מוסיף את זה עכשיו.

אורי מקלב: אנחנו קוראים.

אורי מקלב: לפני ההצבעה אני רק רוצה עוד דבר אחד להגיד: אנחנו מברכים את הפעילות של הסניגוריה, גם את היוזמה הזאת, את הליווי שלכם.

אורי מקלב: אנחנו רואים את זה כדבר מאוד מאוד חשוב.

אורי מקלב: אנחנו מחזקים את ידיכם, אנחנו יודעים שאתם עושים עבודה חשובה, הסניגוריה הציבורית, בכל המקרים וכנ"ל גם במקרה הזה.

אורי מקלב: פניה למח"ש יכולה להוריד את האשמה מאחד שהוא באמת מואשם אבל אני רוצה להגיד שהנתון שהובא לפנינו, ששני שליש מהתלונות למח"ש לא מתקבלות ומבטלים אותם ולא נעשה אתם שום דבר, זה אחוז יותר מדי גבוה בשביל אחוז התלונות שיש.

אורי מקלב: לא יעלה על הדעת ולא יכול להיות אמתי שאנשים סתם באים ומתלוננים על אלימות שוטרים.

אורי מקלב: זה נעשה בעקבות דברים.

אורי מקלב: אני רוצה להגיד לכם שיש כמה דברים מאחדים אבל אחד הדברים שמאחדים את השולחן הזה ואת הכנסת על כל גווני הנציגות שיש פה זה התלונות על אלימות במחאות, אלימות בהתנהלות ובהתנהגות המשטרה, עם כל הכבוד שרוצים לשפר את התדמית אבל אנחנו, כולנו, יש לנו אחדות דעים בעניין הזה שיש הרבה מה לשפר.

אורי מקלב: ולכן, שני שליש הוא גבוה מדי.

<יפעת רווה: צריך את מח"ש בשביל - -

אורי מקלב: בסדר, זה לא קשור.

<נועה ברודסקי-לוי: אני אקריא את התקנות: "תקנות הסניגוריה הציבורית (שכר טרחה לסניגורים ציבוריים)(תיקון), התשע"ז-2017 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 14(ב) ו-23 לחוק הסניגוריה, תשנ"ו-1995, לאחר התייעצות עם לשכת עורכי הדין" – רק נציין פה, הם אמנם הוזמנו ולא הגיעו אבל כן נשלחה - - גם אנחנו ראינו אישור על קיום חובת ההיוועצות - -

<יפעת רווה: נכון, זה היוועצות, זה לא הסכמה.

<נועה ברודסקי-לוי: בסדר גמור.

<נועה ברודסקי-לוי: "ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, אני מתקינה תקנות אלה: 1.

<נועה ברודסקי-לוי: בתקנות הסניגוריה הציבורית (שכר טרחה לסניגורים ציבוריים), תשנ"ו- 1996, בתקנה 3א, אחרי פרט (4) יבוא: "(5) טיפול בתלונה למחלקה לחקירות שוטרים במשרד המשפטים.

<נועה ברודסקי-לוי: "

אורי מקלב: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?

אורי מקלב: בעד – הרוב

אורי מקלב: נמנעים – אין <תקנות הסניגוריה הציבורית (שכר טרחה לסניגורים ציבוריים)(תיקון), התשע"ז-2017, אושרו>

אורי מקלב: אין נגד ואין נמנעים.

אורי מקלב: אני מודיע שהתקנות אושרו.

אורי מקלב: השעה 13 ואנחנו סיימנו בזמן אדוני המנהל.