ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 612, 2017-10-24 11:15

אלי אלאלוף: היום ה-24.10.2017, ד' בחשון תשע"ח, השעה 11:38.

אלי אלאלוף: האחריות על האיחור היא עלי, אני מתנצל על כך.

אלי אלאלוף: צו לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית גמלאי הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטאות התקציביות.

אלי אלאלוף: אנשי האוצר רוצים להציג את זה?

<נועם ריף: אני משפטן באגף הממונה על השכר במשרד האוצר שהיה מעורב במו"מ בהסכם הקיבוצי שעליו הצו מבוסס.

<נועם ריף: אני אסביר על מהות השינוי בשיטת העדכון לפנסיה, אבל לפני זה חשוב לנו לומר שהשינוי הזה הוא חלק ממהלך רחב בפנסיה התקציבית בכל המגזר הציבורי שנמצא לקראת סופו.

<נועם ריף: השינוי הזה בשיטת העדכון כבר נעשה בשירות המדינה ב-2009 בכוחות הביטחון, המורים והגננות, הרשויות המקומיות.

<נועם ריף: רוב המגזר הציבורי כבר עשה את השינוי הזה.

<נועם ריף: הסגל האקדמי הבכיר הוא אחת מהאוכלוסיות האחרונות.

אלי אלאלוף: ראיתי גם שחברת החשמל נמצאת.

<נועם ריף: נכון, גם חברת החשמל מ-2012.

<נועם ריף: בכל המקרים זה נעשה אחרי הסכם קיבוצי, בהסכמה, בהידברות עם ארגוני העובדים.

<נועם ריף: במקרה הזה נמצא פה יו"ר המועצה המתאמת של ארגוני הסגל הבכיר.

<נועם ריף: כך זה נעשה גם כאן, נחתם הסכם קיבוצי.

<נועם ריף: כחלק מסיכום כלכלי רחב יותר חלק מזה זה שינוי שיטת הפנסיה.

<נועם ריף: אני אסביר בקצרה על השינוי.

<נועם ריף: השיטה הישנה של עדכון הפנסיה התקציבית הייתה מה שנקרא הצמדה לעובדים הפעילים.

<נועם ריף: כל פעם שהיה הסכם שכר חדש וניתנו תוספות שכר לעובדים הפעילים, הגמלאי גם קיבל תוספת מקבילה לפנסיה שלו.

<נועם ריף: לשיטה הזאת היו כמה חסרונות.

<נועם ריף: היא גרמה לחוסר ודאות של הגמלאי לגבי העדכונים העתידיים של הפנסיה שלו, פחות שמרה לאורך זמן על הערך הכספי של הגמלאי.

<נועם ריף: למשל, בתקופות של אינפלציה מאוד גבוהה, תוספות השכר לא תמיד מספיקות כדי לשמור על הערך הריאלי של הגמלה.

<נועם ריף: בשביל המדינה והגופים זו שיטה שהקשתה על תכנון ההשפעות התקציביות לטווח ארוך של הפנסיה התקציבית ומערכת השכר, לכן המעבר שנעשה הוא לשיטת עדכון של הצמדה למדד.

<נועם ריף: פעם בשנה מסתכלים על העלייה במדד בשנה האחרונה.

<נועם ריף: השיטה החדשה היא שיטת ההצמדה למדד.

<נועם ריף: פעם בשנה, ב-1 בינואר בודקים את העלייה במדד.

<נועם ריף: במידה והמדד עלה, הפנסיה מתעדכנת לפי המדד.

<נועם ריף: כשהמדד יורד, הפנסיה לא יורדת, אלא מחכים לעלייה עתידית, ואז מחשיבים את העלייה המצטברת.

<נועם ריף: בשיטה הזאת יש יותר ודאות עתידית לגמלאי ויש שמירה על ערך הגמלה לאורך זמן, כי זה צמוד למדד וליוקר המחייה.

אלי אלאלוף: תרשה לי שאלת הבהרה.

אלי אלאלוף: כל ההסכם הזה הוא על מי שנמצא היום בפנסיה תקציבית.

אלי אלאלוף: החדשים שנכנסים היום למערכת לא יהיו, זאת אומרת, יש להם הסכם אחר, קרנות פנסיה אחרות, לא תקציבית.

אלי אלאלוף: כמה פנסיונרים עוד קשורים לפנסיה תקציבית?

<נועם ריף: אני חושב שזה עדיין יותר ממחצית.

אלי אלאלוף: מה המספר?

<משה בכר: אני חושב שזה באזור ה-2,000 גמלאים.

אלי אלאלוף: עד איזה שנה לקחתם בחשבון פנסיה תקציבית?

<משה בכר: זה תלוי בתוחלת החיים.

אלי אלאלוף: ממתי לא נכנסו?

<משה בכר: 2003.

<משה בכר: הדור השני שנכנס לפנסיה צוברת היה ב-2003.

<משה בכר: אני מזכיר שכל המשק עבר בתחילת שנות ה-2000 מפנסיה תקציבית לצוברת, זאת אומרת, עובדים חדשים נכנסים רק למסלול של צוברת.

<משה בכר: זה התחיל בשלטון המקומי, במשרדי הממשלה, בחברות ממשלתיות, בכוחות הביטחון.

אלי אלאלוף: זה נותן ביטחון לפנסיונרים?

אלי אלאלוף: הצעדים שאתם ממליצים עליהם נותנים לכם ביטחון, הרגשת ביטחון?

<אלי וייץ: זה נותן ודאות.

<אלי וייץ: יש תקופות שבהן הסכמי שכר נחתמים אחת ללא מעט שנים, ואז ככל שהגמלאי מזדקן יותר כך הוא מפסיד, כי אין הסכם שכר שמתקן את הגמלה שלו.

<אלי וייץ: זה פותר את הבעיה הזאת לגמלאי הזקן יותר.

<אלי וייץ: לגמלאי הצעיר יותר זה נותן ודאות, כי כל שנה זה מתעדכן.

<אלי וייץ: רק להמשיך את ההערה של משה בכר - יש 7 אוניברסיטאות סך הכל שעושות מחקר, כש-4 מהן הן תקציביות.

<אלי וייץ: 3 האוניברסיטאות האחרות הן צוברות.

<אלי וייץ: מחצית מחברי הסגל או מרביתם הם בצוברת כבר.

ישראל אייכלר: מה ההבדל בין עובדי מדינה שיש להם פנסיה תקציבית לעובדי האוניברסיטאות?

<נועם ריף: הצו הזה הולך לשנות, לתקן את ההבדל.

<נועם ריף: עובדי המדינה שבפנסיה תקציבית כבר נמצאים בשיטת העדכון שלפי המדד.

ישראל אייכלר: כמה מעובדי המדינה הם בפנסיה תקציבית?

<משה בכר: יש עשרות אלפים, תלוי איך סופרים את עובדי המדינה.

אלי אלאלוף: כולל רשויות מקומיות וכו'?

<משה בכר: לא.

<משה בכר: אני חושב שהוא שואל ללא רשויות מקומיות.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדעת מה ההבדל בין המספר הזה לשאר העובדים?

<נועם ריף: השינוי הזה כבר נעשה במרבית המגזר הציבורי - גם במשרדי הממשלה, גם ברשויות המקומיות, בחברות הנמלים, בחברת החשמל, בכוחות הביטחון, שוטרים, סוהרים, מורים וגננות.

ישראל אייכלר: זה בתקציב המדינה הרגיל.

<נועם ריף: כן, מי שבפנסיה תקציבית.

ישראל אייכלר: למה האוניברסיטאות לא נמצאות?

אלי אלאלוף: המדינה לא מעסיקה אותם.

ישראל אייכלר: כן, אבל האוניברסיטה מקבלת 8 מיליארד שקל בשנה.

אלי אלאלוף: לא כולל שכר.

ישראל אייכלר: למה זה לא מתוך התקציב הזה?

ישראל אייכלר: האוניברסיטה היא המעסיקה של העובדים, נכון?

ישראל אייכלר: היא משלמת להם.

ישראל אייכלר: למה שלא ישלמו את זה מהתקציב שלהן?

<נועם ריף: האוניברסיטה משלמת את זה מהתקציב שלה, אבל בכל מקום שבו השינוי הזה נעשה, זה נעשה בהסכמה עם העובדים.

<נועם ריף: קודם נחתם הסכם קיבוצי, לאחר מכן - - בשירות המדינה הפנסיה התקציבית היא בחוק המדינה (גמלאות).

<נועם ריף: אז תוקן החוק.

<נועם ריף: כאן יש מסגרת חוקית אחרת שאני תיכף אציג.

<נועם ריף: גם כאן קודם נחתם הסכם קיבוצי בין האוניברסיטאות לארגוני הסגל הבכיר יחד עם הממונה על השכר, שזה אנחנו.

<נועם ריף: הצו הזה, בהתאם לחוק לשינוי שיטת העדכון, ייתן לזה תוקף של חקיקה.

אלי אלאלוף: השאלה של ישראל, אם מותר לי לפרש אותו, היא אם השינוי הזה דורש דרישה תקציבית חדשה מהאוצר, או זה הכל מתוך התקציב הרגיל של האוניברסיטאות.

<נועם ריף: זו לא דרישה תקציבית.

ישראל אייכלר: מה הפרסומים שזה עולה 700 מיליון שקל?

ישראל אייכלר: אני יוצא מתוך הנחה שלעובד מגיע פנסיה תקציבית, את כל הזכויות שלו.

אלי אלאלוף: פנסיה.

ישראל אייכלר: פנסיה תקציבית.

ישראל אייכלר: אם הוא חתום על זה, מגיע לו, אסור לפגוע בזכויותיו.

ישראל אייכלר: המוסד כמוסד יקבל 700 מיליון שקל על זה?

<נועם ריף: לנושא הזה שלנו אין קשר להסכם ההבראה של האוניברסיטה העברית.

<נועם ריף: זה הסכם שנחתם כבגר לפני כמה וכמה חודשים.

<נועם ריף: הסכם שכר עושים אחת לכמה שנים, אחרי שנגמר התוקף של ההסכם הקודם.

<נועם ריף: להסכם הזה יש תוספות שכר, תוספות לגמלאים, וגם שינוי שיטת - -

ישראל אייכלר: וזה לא כולל את מה שאתם עושים עכשיו?

<נועם ריף: לא.

ישראל אייכלר: מה שיהיה יעלה עוד כסף?

<נועם ריף: הצו הזה ייתן תוקף של חקיקה למה שסוכם.

<נועם ריף: ההסכם מתנה את כניסת השינוי לתוקף בזה שיהיה צו של האוצר באישור הוועדה.

ישראל אייכלר: מה זה הגירעון האחר שלא בשכר?

אלי אלאלוף: הוצאות יתר שהיו בעבר.

ישראל אייכלר: פה בכתבה כתוב - אני לא כלכלן, אני לא נמצא שם - שהולכים להזרים 700 מיליון שקל במשך עשור.

<אלי וייץ: זה לאוניברסיטה העברית.

<אלי וייץ: זה הסכם של האוניברסיטה העברית בלבד.

ישראל אייכלר: לאוניברסיטה העברית בלבד.

ישראל אייכלר: לכל האוניברסיטאות זה עוד כסף?

<אלי וייץ: לא.

<אלי וייץ: באוניברסיטת תל אביב אין בעיה שכזו.

<אלי וייץ: אני לא חושב שה-700 מיליון שקל לעברית הם תוצאה של פנסיה תקציבית.

<אלי וייץ: יש שם כל מיני דברים אחרים, לא רק פנסיה תקציבית.

ישראל אייכלר: אתם אומרים שהסכום הזה לא יעלה 700 מיליון?

<נועם ריף: לא.

אלי אלאלוף: זה לא עולה לאוצר המדינה, זה רק נכנס.

אלי אלאלוף: זה הסכם שאנחנו צריכים לאשר בין האוניברסיטה לאוצר.

<נועם ריף: והעובדים.

אלי אלאלוף: זה בתוך תקציב האוניברסיטאות.

אלי אלאלוף: הפעם זה לא עולה לך כסף.

ישראל אייכלר: אני חושב שאם 2,000 עובדים היו מקבלים 700 מיליון הם היו מאוד שמחים.

<נועם ריף: שיטת העדכון החדשה מאפשרת לתכנן לטווח הארוך את ההשפעות.

<נועם ריף: בשיטה הישנה אי אפשר היה לדעת מה היו הסכמי השכר, איך זה ישפיע על הפנסיה התקציבית.

אלי אלאלוף: יש הסכם בין הישיבות למדינה בנושא שכר?

ישראל אייכלר: לא.

אלי אלאלוף: למה?

<נועה בן שבת: שכר לעובדי הישיבות?

אלי אלאלוף: לסגל של הישיבות.

<נועם ריף: לנו כממונה על השכר יש סמכות על גופים שמוגדרים כגופים מתוקצבים או נתמכים בחוק יסודות התקציב.

אלי אלאלוף: אה, הם לא מתוקצבים.

<נועם ריף: כרגע הם - -

אלי אלאלוף: מה שהם מקבלים זה לא תקצוב.

<משה בכר: אין להם הגדרה לפי חוק.

<נועם ריף: יש גופים שמקבלים תקציב מהמדינה אבל לא חל עליהם חוק יסודות התקציב.

אלי אלאלוף: תבדוק את זה.

אלי אלאלוף: אני במקומך הייתי עושה בדיקה.

ישראל אייכלר: אני חושב שזה עוול.

ישראל אייכלר: איך הם נקראים?

<נועם ריף: הם לא גופים מתוקצבים.

ישראל אייכלר: הם לא מתוקצבים, לא נתמכים.

ישראל אייכלר: מה הם כן?

<נועם ריף: חוק יסודות התקציב בעיקר מטיל מגבלות על הגופים.

<נועם ריף: אני לא בטוח שאתם רוצים להיכנס.

אלי אלאלוף: זה לא קשור לתכנית הליבה.

ישראל אייכלר: לא קשור.

ישראל אייכלר: גם באוניברסיטאות המדינה לא מתערבת בתכני הלימודים.

ישראל אייכלר: בשום אופן.

ישראל אייכלר: שם משרד החינוך לא יעז, יש מל"ג, יש ות"ת.

ישראל אייכלר: מה ששאל היושב-ראש זו השאלה – כמה זה יעלה מעבר.

ישראל אייכלר: האם האוניברסיטה תשלם את זה, או המדינה תשלם את מה שאתם עושים עכשיו?

<משה בכר: למה שאנחנו עושים היום אין עלות כלכלית.

<משה בכר: אני רוצה קצת לעשות סדר.

<משה בכר: האוניברסיטאות מקבלות תקצוב מהות"ת.

<משה בכר: אגב, זה לא מכסה להן מאה אחוז מהתקצוב שלהן.

<משה בכר: יש מודל תקצוב.

<משה בכר: אם רוצים להרחיב, אפשר להרחיב.

אלי אלאלוף: לא.

<משה בכר: אני לא חושב שזה המקום הנכון.

<משה בכר: יש סיכום רב שנתי עם ות"ת.

<משה בכר: המהלך הזה שאנחנו עושים עכשיו לא מצריך שינוי של הסיכום של האוצר עם הות"ת בתקציב המדינה ולא שינוי באופן שהות"ת מתנהל מול האוניברסיטאות.

ישראל אייכלר: אז מאיפה זה ימומן?

<משה בכר: המהלך הזה צופה פני עתיד, הוא לא עכשיו עושה שינוי.

ישראל אייכלר: מי ישלם את זה?

<משה בכר: אני אומר, המהלך הזה צופה פני עתיד.

<משה בכר: עד עכשיו הקצבה הייתה צמודה לשכר הפעיל.

<משה בכר: מה שיש להם עד עכשיו יש להם, עכשיו אנחנו צריכים לראות איך זה יוצמד מכאן והלאה.

<משה בכר: עד עכשיו זה היה צמוד לשכר הפעילים, להסכמי השכר שיש, עכשיו זה יוצמד למדד.

<משה בכר: מדד זה דבר הרבה יותר ודאי, זה הכל.

<נועה בן שבת: אולי השאלה היא לא לגבי ההצמדה, כי זה יכול להיות יותר, זה יכול להיות פחות, אלא לגבי התוספות שניתנות במקביל.

<נועה בן שבת: במקביל להצמדה ניתנות תוספות.

<נועה בן שבת: זה דבר שגם נשמע לגבי שירות המדינה, לגבי צה"ל.

<נועה בן שבת: בכל הגופים שעברו ניתנו תוספות בצד המעבר הזה.

<נועה בן שבת: אולי השאלה היא לגבי התוספות האלו, האם הן הובאו בחשבון בתקציב.

<משה בכר: כן, הן הובאו בחשבון.

<משה בכר: התוספות לא חורגות מהמסגרת.

אלי אלאלוף: התחזית שלכם אומרת שיידרש יותר כסף לגמלאות האלו?

<משה בכר: לא.

<משה בכר: התחזית שלנו היא שלא יידרש יותר כסף.

<משה בכר: לאוניברסיטאות יש אקטוארים שהתפקיד שלהם להעריך את החבות האקטוארית.

<משה בכר: הם צריכים עכשיו לתקן את הדוחות הכספיים לגבי הפירוט האקטוארי, שזה כמובן דבר שלא משולם בבת אחת אלא על פני עשרות שנים.

יוליה מלינובסקי: היה את הסיפור עם האוניברסיטה העברית שהם בחובות עתק.

אלי אלאלוף: זה נושא אחר.

<משה בכר: זה נושא נפרד לגמרי.

אלי אלאלוף: הגירעון של האוניברסיטה העברית הוא רב תחומי.

יוליה מלינובסקי: התייחסתם לזה?

<משה בכר: המהלך הזה יסייע גם לעברית ולכל האוניברסיטאות להתמודד, יותר לתכנן את ההוצאה השוטפת על הפנסיה מהתקציב השוטף של האוניברסיטה.

<משה בכר: זה מהלך שבהחלט יסייע לעברית, אבל יש לה הרבה בעיות מעבר לזה.

<משה בכר: כמו שאלי ציין, יש 4 אוניברסיטאות שיש להן פנסיה תקציבית, כשרק העברית נקלעה לבעיות.

יוליה מלינובסקי: האוניברסיטאות גם עברו לפנסיה צוברת, לא?

<נועם ריף: זה רלוונטי רק לגבי עובדים ותיקים יחסית שיצאו לפני 2003 והם בפנסיה תקציבית.

ישראל אייכלר: הוא אמר שההסכם לפני כמה חודשים לא קשור לפנסיה הזאת, שזה משהו מזערי לעומת ה-700.

ישראל אייכלר: השאלה היא למה עשו את ההסכם הקודם, מי היה אחראי על ההסכם הקודם.

<נועם ריף: איזה הסכם קודם?

ישראל אייכלר: של כיסוי הגירעון של האוניברסיטה העברית.

<משה בכר: הסכם ההבראה הוא עכשיו בהתהוות, הוא עוד לא נחתם.

אלי אלאלוף: זה מול אגף התקציבים.

ישראל אייכלר: יהיה דיון על זה?

אלי אלאלוף: לא אצלנו.

ישראל אייכלר: אה, זה שייך לכספים.

אלי אלאלוף: הפנסיונרים לפי ההסכם הזה לא יקבלו פחות ממה שהם מקבלים היום.

<נועם ריף: נכון, זה לא יפחית את הפנסיה של אף גמלאי, זה משנה את השיטה שבה בעתיד הפנסיה תתעדכן.

<נועם ריף: אין סיטואציה שבה הגמלה יורדת.

ישראל אייכלר: לצורך הפרוטוקול אני רוצה לרשום את מה שאמר היושב-ראש.

ישראל אייכלר: צריך לחשוב כשמחוקקים מה מעמד הסגל בישיבות.

ישראל אייכלר: במשך שנים רבות אף אחד לא חשב שיש להם זכויות אדם, זכויות עובד.

אלי אלאלוף: לי יש בן דוד שהופתעתי – אני צעיר לעומתו – שעוד עובד.

אלי אלאלוף: הוא אמר לי: מזה הוא חי.

אלי אלאלוף: אין לו פנסיה.

אלי אלאלוף: הוא בן 78.

אלי אלאלוף: זה נורא.

ישראל אייכלר: היום יש כבר פנסיות פרטיות.

ישראל אייכלר: זה נקרא ביטוח מנהלים.

אלי אלאלוף: הנושא לטיפולך.

אלי אלאלוף: אני אעזור.

<נועם ריף: כמה מילים על החוק שמכוחו מוציאים את הצו.

<נועם ריף: קוראים לו החוק לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית.

<נועם ריף: כמו שהזכרנו קודם, כשעשו את השינוי הזה במדינה, זה היה תיקון של חוק הגמלאות.

<נועם ריף: כשרצו לעשות את השינוי בחברת החשמל, חוקקו את החוק הזה שמאפשר לעשות את השינוי בחברת החשמל וגם מאפשר להחיל את החוק בעתיד על מעסיקים נוספים בצו של שר האוצר ובאישור הוועדה.

<נועם ריף: זה הצו שמוצע לפנינו.

יוליה מלינובסקי: העובדים חיים עם זה טוב?

<אלי וייץ: אנחנו הסכמנו.

<נועה בן שבת: רק לוודא, האם ההסכם המקורי של הפנסיה התקציבית היה גם כן הסכם קיבוצי?

<נועה בן שבת: גם המקור היה הסכם קיבוצי?

<נועם ריף: במדינה את שואלת?

<נועה בן שבת: לא, באוניברסיטאות.

<נועם ריף: כן.

<נועה בן שבת: צו לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית (גמלאי הסגל האקדמי הבכיר באוניברסיטאות התקציביות), התשע"ז-2017 בתוקף סמכותי לפי סעיפים 4 ו-5 לחוק לשינוי שיטת העדכון של פנסיה תקציבית, התשע"ב-2012 (להלן – החוק), באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, אני מצווה לאמור: הגדרות.

<נועה בן שבת: בצו זה – "גמלאי האוניברסיטאות התקציביות" – גמלאי ותיק של סגל אקדמי בכיר באחת האוניברסיטאות התקציביות, והמועד הקובע לעניין זה הוא ב' בטבת התשע"ז (31 בדצמבר 2016); אנחנו ביקשנו את ההבהרה הזאת, כי יש הגדרה בחוק מי הוא גמלאי ותיק.

<נועה בן שבת: בעניין הזה קבוע המועד הקובע, שזה מועד תיקון ההסכם.

<נועה בן שבת: אנחנו רואים שההסכם אומר שהמועד הקובע יהיה המועד הזה.

<נועה בן שבת: הוא מחיל את ההוראות שלו מאותו מועד על גמלאי שפרש באותו מועד, לכן אנחנו קובעים שזה המועד הקובע גם בהתאם להסכם הקיבוצי.

<נועה בן שבת: אנחנו מדברים על גמלאי שפרש לפני המועד הזה, או על שאר של גמלאי שנפטר לפני המועד הזה ולפני שיצא לקצבה, או שיצא לקצבה לפי המועד הזה.

<נועה בן שבת: גם על הגמלאי וגם על השארים.

<נועה בן שבת: יש עוד גמלאים שכבר יצאו לפנסיה.

<נועה בן שבת: יש גמלאים שעוד לא יצאו לתקציבית בכלל, ויש גמלאים שיצאו לפנסיה תקציבית אחרי המועד הזה.

<נועה בן שבת: שינוי השיטה חל עליהם, כי שינוי השיטה מתרחש לפי הסכם הקיבוצי, אבל הצו לא נוגע אליהם, כי לא נדרש לגביהם, הם עדיין לא פרשו במועד ההסכם, לכן לא היה צריך להתייחס אליהם בצו הזה.

אלי אלאלוף: העיקר שלא נפגעו, נכון?

<נועה בן שבת: הם קיבלו תוספות אחרות.

<נועה בן שבת: הם קיבלו תוספות מסוימות לפי ההסכם הקיבוצי.

<משה בכר: שינוי השיטה יחול לגביהם לא מכוח הצו, מכוח ההסכם.

<נועה בן שבת: "האוניברסיטאות התקציביות" – האוניברסיטה העברית בירושלים, אוניברסיטת חיפה, הטכניון מכון טכנולוגי לישראל ואוניברסיטת תל-אביב; "הוראות מקבילות" – פסקה (1) להגדרה "הוראות מגבילות"; "הסכם קיבוצי באוניברסיטאות" – הסכם קיבוצי מיוחד שנחתם בין המוסדות להשכלה גבוהה בישראל לבין ארגוני הסגל האקדמי הבכיר במוסדות להשכלה גבוהה בישראל מיום ה' בכסלו התשע"ז (4 בדצמבר 2016), כפי שתוקן בהסכם הקיבוצי שנחתם בין הצדדים ביום ב' באב התשע"ז (25 ביולי 2017).

<נועה בן שבת: עדכון המשכורת הקובעת.

<נועה בן שבת: הוראות סעיף 2 לחוק יחולו בשינויים המפורטים בסעיף 4(ב) לחוק על גמלאי האוניברסיטאות התקציביות, והמועד לעניין ההגדרה "המשכורת הקובעת" שבסעיף 2 האמור יהיה יום י"ז בטבת התשע"ז (15 בינואר 2017).

<נועה בן שבת: תוספות לקצבה.

<נועה בן שבת: לגמלאי האוניברסיטאות התקציביות ישולמו תוספות לקצבה כאמור בסעיפים 15 ו-17 להסכם הקיבוצי באוניברסיטאות, בכפוף להוראות המגבילות ובהתאם למועדים שנקבעו בהסכם הקיבוצי באוניברסיטאות, ובלבד שמתקיימים לגבי אותו גמלאי התנאים לתשלום התוספות האמורות לקצבה כפיש הוסכמו בהסכם הקיבוצי באוניברסיטאות, לרבות מועד הפרישה, כאמור בסעיף 5 לחוק.

<נועה בן שבת: משנים את השיטה בצו, ומעניקים את התוספות בהתאם להסכם הקיבוצי.

אלי אלאלוף: יש לכם הערות לצו הזה?

אלי אלאלוף: מי בעד, מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

אלי אלאלוף: הצו אושר.

אלי אלאלוף: תודה, הישיבה נעולה.