ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 854, 2017-11-14 11:30

רועי פולקמן: בוקר טוב.

רועי פולקמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

רועי פולקמן: אני מחליף את יושב ראש הוועדה שנמצא בוועדת חוקה.

רועי פולקמן: נעבור לפי סדר הלו"ז.

רועי פולקמן: הנושא הראשון עליו רצינו לדבר הן תקנות ה-P2P, לעסקים.

רועי פולקמן: זה הנושא המרכזי שרצינו לדבר עליו.

רועי פולקמן: יש לנו עניין עם אגרה אחת שאנחנו לא יכולים לאשר, כי זה לא עבר ועדת אגרות.

רועי פולקמן: בואו נתחיל לפי הסדר, ננקה שולחן ואז נגיע ל-P2P, ששם אני רוצה שנעסוק יותר לעומק.

רועי פולקמן: הנושא הראשון: תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף) (הוראת שעה), התשע"ז-2017 תקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר להחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים)(תיקון), התשע"ז-20 בבקשה.

<שרה קנדלר: זה קשור לתקנות השקעות משותפות בנאמנות, זה בא ביחד.

<שרה קנדלר: אנחנו מדברים פה על הקלות לניירות ערך מסחריים.

<שרה קנדלר: בחודשים האחרונים הרשות בחנה את הנושא הזה, שהשוק של ניירות ערך מסחריים, שזה אגרות חוב לטווח קצר, הוא לא ממש מפותח.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים להסיר חסמים ולראות איך אפשר בכל זאת להניע את זה יותר.

<שרה קנדלר: יש איזה תיקון חקיקה שעדיין בקנה, שאמור לכלול אפשרות להאריך את התקופה לעד חמש שנים במקום לעד שנה ואז יכול להיות שהוא יהיה יותר אטרקטיבי.

<שרה קנדלר: כרגע אנחנו מביאים שני תיקונים.

<שרה קנדלר: האחד זה תיקון בנושא האגרה, שזה הצד של ההיצע.

<שרה קנדלר: התיקון בחוק השקעות משותפות זה הביקוש, כדי שמנהלי קרנות יוכלו להשקיע יותר בניירות ערך מסחריים.

רועי פולקמן: בואו נעבור על התקנה עצמה יחד.

<שרה קנדלר: "תקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף) (הוראת שעה), התשע"ז-2017 הוראת שעה 1.

<שרה קנדלר: בתקופה שמיום פרסומן של תקנות אלה ועד תום שלוש שנים מיום פרסומן, יראו כאילו בתקנה 4א(ג) לתקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף), תשנ"ה-1995, במקום "3/100 אחוז (שלוש מאיות האחוז)" יבוא "1/100 האחוז (מאית האחוז)".

<שרה קנדלר: הכוונה היא פה בהוראת שעה, בגלל המרווחים הנמוכים בתחום של הנכס הזה להפחית את שיעור האגרה, אנחנו מציעים את זה בהוראת שעה לשלוש שנים כדי לבחון את האפקטיביות של ההקלה הזאת.

רועי פולקמן: זאת הקלה רק בעלות.

<שרה קנדלר: כן, באגרה שמשלמים לרשות.

רועי פולקמן: למה יש מחשבה שזאת הסיבה המרכזית?

<שרה קנדלר: זאת לא הסיבה המרכזית.

<שרה קנדלר: אנחנו עושים סדרה של הקלות.

רועי פולקמן: לגבי האגרה הספציפית הזאת, אני מבין שאנחנו לא יכולים לאשר אותה בגלל שזאת לא ועדת אגרות.

רועי פולקמן: למה בעצם?

רועי פולקמן: זה סתם עניין טכני?

<שרה קנדלר: טכני.

<אייל לב-ארי: זה יכול עוד להשתנות?

<שרה קנדלר: אני מקווה שלא.

רועי פולקמן: כמה כסף זה הכניס עד היום?

<שרה קנדלר: אנחנו מנסים לעודד את התחום.

<שרה קנדלר: כרגע אין הנפקות כאלה.

רועי פולקמן: אז העיקר פה זה לצאת בכותרת דרמטית, מחירי סוף עונה?

רועי פולקמן: אני מנסה איך השוק יגיע לקנות, אבל בסדר.

רועי פולקמן: הלאה.

<שרה קנדלר: התיקון השני שהוא יותר משמעותי, תיקון לתקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים) (תיקון), התשע"ז-2017.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים לאפשר למנהלי קרנות נאמנות להגדיל את שיעורי ההחזקה שלהם בניירות ערך מסחריים וכך להגדיל את הביקוש לניירות הערך האלה.

<שרה קנדלר: אנחנו מציעים להפריד שני סוגים של קרנות כספיות.

<שרה קנדלר: סך הכול יהיו שלוש.

<שרה קנדלר: יש את הקרן הכי סולידית שזה הקפ"מ, קרן פיקדונות ומלוות.

<שרה קנדלר: זאת קרן שכר קיימת.

<שרה קנדלר: אחר כך אנחנו רוצים שתהיה קרן כספית ללא קונצרני.

<שרה קנדלר: זאת קרן סולידית שהוא יוכל להחזיק בה רק פיקדונות, מלוות קצרות מועד שהוציאה המדינה ואג"ח מדינה בלבד.

<שרה קנדלר: השלישית זאת קרן כספית, שתהיה קצת פחות סולידית, שבה אפשר יהיה להשקיע גם בניירות הערך המסחריים האלה, בין אם הם סחירים ובין אם לא.

<שרה קנדלר: התקנות מגבילות את שיעור ההחזקה.

רועי פולקמן: מה היו השיעורים לפני התיקון?

<שרה קנדלר: לפני התיקון לא היתה האבחנה הזאת.

<עמיהוד שמלצר: בעיקרון, קרנות כספיות יכלו להחזיק עד 25%.

<עמיהוד שמלצר: הם יכלו להחזיק רק בניירות ערך מסחריים לא סחירים, שזמן הקריאה על הכסף הוא עד 30 יום.

<עמיהוד שמלצר: עכשיו אנחנו מאפשרים עד 90 יום במגבלות המופיעות.

רועי פולקמן: מה ההנחה כאן?

<שרה קנדלר: שמנהלי קרנות ישקיעו יותר בניירות ערך מסחריים.

רועי פולקמן: אני מבין את הערך לשוק.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים שיהיה יותר ביקוש לניירות מסחריים.

<שרה קנדלר: גם לגוון את ההשקעה של הקרנות הכספיות.

רועי פולקמן: איפה הסיכון ללקוח לכאורה?

רועי פולקמן: אני מבין את האינטרס של השוק.

רועי פולקמן: איך הלקוח יבין שהוא נמצא בחשיפה יותר גבוהה?

<עמיהוד שמלצר: בעיקרון, ניירות ערך מסחריים בעולם זה חלק ממה שנקרא שוק הכספים.

<עמיהוד שמלצר: כלומר, מוצרים שהם מאוד סולידיים ונזילים וקרנות זה מקור טוב להשקעה.

<עמיהוד שמלצר: כיוון שאין כמעט הנפקות, אז אנחנו חושבים שאם יהיה יותר הנפקות של ניירות כאלה ויהיה יותר מגוון, זה יוכל לעזור להם להשיג את המטרה.

<עמיהוד שמלצר: הן עדיין יהיו סולידיות אבל מגוון יותר רחב.

רועי פולקמן: תסיימו לקרוא את התקנות ואז נראה אם יש שאלות או הערות.

<שרה קנדלר: בתוקף סמכותי לפי סעיף 59, 62(ב) ו-131(א) לחוק השקעות משותפות בנאמנות, התשנ"ד-1994, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1.

<שרה קנדלר: בתקנה 1 לתקנות השקעות משותפות בנאמנות (כסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים), התשנ"ה-1994 (להלן – התקנות העיקריות) – 1.

<שרה קנדלר: אחרי ההגדרה "קרן כספית" יבוא: ""קרן כספית ללא קונצרני" – קרן כספית שבהסכם הקרן שלה נקבע כי תהיה קרן כספית ללא קונצרני".

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: בהגדרה "תעודת חוב", המילים "ומשך החיים הממוצע שלו אינו עולה על תשעים ימים" – יימחקו.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 2 2.

<שרה קנדלר: בתקנה 2 לתקנות העיקריות, ברישה של פסקת משנה (8)(א) במקום "משלושים" יבוא "מתשעים".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 2א 3.

<שרה קנדלר: בתקנה 2א לתקנות העיקריות – 1.

<שרה קנדלר: בתקנת משנה (א) – א.

<שרה קנדלר: בפסקה (1), בסופה יבוא "או לפי סולם דרגות לטווח קצר, לפי העניין".

<שרה קנדלר: ב.

<שרה קנדלר: בפסקה (2) בסופה יבוא "או לפי סולם דרגות לטווח קצר, לפי העניין".

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: אחרי תקנת משנה (ו) יבוא: "(ז) על אף האמור בתקנה 2 ובתקנה זו, רשאי מנהל קרן כספית ללא קונצרני להחזיק בקרן כאמור שבניהולו נכסים שמותר להחזיק בקפ"מ ובנוסף באגרת חוב שהוציאה מדינה, הנסחרת בבורסה או בשוק מוסדר, שאינה צמודה אלא לשער מטבע, שיתרת התקופה עד מועד פדיונה אינה עולה על שנה אחת, וכן באגרת חוב כאמור הנושאת ריבית משתנה ששיעורה נקבע אחת לשיש החודשים או פחות; תקנות משנה (ב) עד 0ד) יחולו על קרן כאמור כאילו היתה קרן כספית".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 8 4.

<שרה קנדלר: בתקנה 8 לתקנות העיקריות, במקום תקנת משנה (ב) יבוא: "(ב) שווי פיקדונות לזמן קצוב יחד עם שווי תעודות חוב שיש בידי מנהל הקרן התחייבות המנפיק לפדותן בתוך 90 ימי עסקים לאחר שקיבל דרישה על כך בכתב ממנהל הקרן, לא יעלה על חמישה אחוזים מהשווי הנקי של נכסי הקרן, ובקרן כספית – לא יעלה על עשרים וחמישה אחוזים מהשווי הנקי של נכסי הקרן, ובלבד שהתקיימו כל אלה – 1.

<שרה קנדלר: שווי פיקדונות לזמן קצוב לתקופה העולה על שבעה ימי עסקים יחד עם שווי תעודות חוב שיש בידי מנהל הקרן התחייבות המנפיק לפדותן בתוך 7 עד 90 ימי עסקים לאחר שקיבל דרישה על כך בכתב ממנהל הקרן, בסכום האמור בתקנה 2(8)(א), לא יעלה על חמישה אחוזים מהשווי נקי של נכסי הקרן.

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: שווי תעודות חוב שמנהל הקרן מחזיק בהתחייבות המנפיק לפדותן בתוך 30 ימים עד 60 ימי עסקים לא יעלה על 2% מהשווי הנקי של נכסי הקרן.

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: שווי תעודות חוב שמנהל הקרן מחזיק בהתחייבות המנפיק לפדותן תוך 60 עד 90 ימי עסקים לא יעלה על 1% מהשווי נקי של נכסי הקרן".

<שרה קנדלר: תסבירי את התיקון.

<שרה קנדלר: בתקנה 8 אנחנו קובעים את המגבלות הכמותיות של החזקת ניירות ערך לא סחירים, שזה פה נקרא תעודת חוב.

<שרה קנדלר: המגבלה כוללת 5% פיקדונות בקרן לא כספית ועד 25% בקרן כספית.

<שרה קנדלר: תחת המגבלה הזאת יש מגבלות נוספות, החזקת פיקדונות ארוכים ותעודות חוב מסוגים שונים.

<שרה קנדלר: תעודות חוב ופיקדונות יותר מ-7 ימים זה 5%; תעודות חוב עם קריאה בין 30 ל-60 יום זה 2% ובין 60 ל-90 יום זה 1%.

<שרה קנדלר: זאת האבחנה.

רועי פולקמן: מיקי ומוסי, צהריים טובים.

רועי פולקמן: תכף נגיע ל-P2P של העסקים.

רועי פולקמן: לפני זה היו כמה נושאים טכניים של תקנות.

רועי פולקמן: אנחנו עכשיו בתקנות של השקעות משותפות וקרנות נאמנות.

רועי פולקמן: עשו שינוי בתמהילים ובשיעורים שמותר להחזיק של ניירות ערך סחירים.

רועי פולקמן: צריך להכיר את זה לפרטי הפרטים של מנגנון שוק.

רועי פולקמן: אני הבנתי את הרציונל.

רועי פולקמן: אם יש לכם הערות או שאלות, בבקשה.

רועי פולקמן: הרציונל הכללי אומר שתהיה יותר פעילות סחירה.

רועי פולקמן: שיהיה קצת יותר מגוון.

רועי פולקמן: תקריאי את תיקון התוספת.

רועי פולקמן: תיקון התוספת 5.

רועי פולקמן: בתוספת בסולם דרגות לטווח קצר בסופו יבוא:

רועי פולקמן: זה שינוי ממה שקיים?

<שרה קנדלר: זה פשוט סולם דרגות.

<שרה קנדלר: אם רוצים להשקיע רק באג"ח מדורג, אז זה סולם שונה.

רועי פולקמן: מה שיניתם?

<שרה קנדלר: ניירות ערך מסחריים הם השקעה לטווח קצר.

<שרה קנדלר: אלה דרגות לטווח קצר.

<שרה קנדלר: זה סולם אחר מהסולם הרגיל.

<שרה קנדלר: על זה כן אפשר להצביע.

רועי פולקמן: הערות?

רועי פולקמן: שאלות?

רועי פולקמן: אין.

רועי פולקמן: מי בעד אישור התקנות כמו שהוצגו?

רועי פולקמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תיקון לתקנות השקעות משותפות בנאמנות (נכסים שמותר לקנות ולהחזיק בקרן ושיעוריהם המרביים) (תיקון), התשע"ז-2017, התקבל.

רועי פולקמן: אושר פה אחד.

רועי פולקמן: טיוטת תקנות ניירות ערך (דוחות תאגיד שמניותיו כלולות במדד ת"א טק-עילית) (תיקון), התשע"ז-2017.

רועי פולקמן: אנחנו בסעיף 4, תקנות ניירות ערך(דוחות תאגיד שמניותיו כלולות במדד ת"א טק-עילית).

<שרה קנדלר: פה זה ממש תיקון טכני, תיקון טעות.

<שרה קנדלר: תקנות טק עילית עוסקות בהקלות שאנו מעניקים לחברות שנסחרות במדד הטק-עילית.

<שרה קנדלר: אנחנו נותנים להם הקלות בדיווח.

<שרה קנדלר: הן יכולות לדווח בשפה האנגלית, לפי כללי חשבונאות אמריקאים ועוד כל מיני הקלות.

<שרה קנדלר: לאחרונה עשינו תיקון בהיסט אחר של תקנות, תקנות דוחות תקופתיים ומיידיים ויצרנו מדרג רגולציה שאמר שחברות קטנות יכולות לדווח פעם בחצי שנה במקום פעם ברבעון.

רועי פולקמן: נכון, זוכרים את זה.

<שרה קנדלר: בגלל שתקנות טק-עילית, מפנות לאותה תקנה, יצא בטעות שכל חברת טק-עילית, בין אם היא גדולה ובין אם היא קטנה, יכולה לדווח חצי שנתי במקום רבעוני.

<שרה קנדלר: זאת לא היתה הכוונה.

<שרה קנדלר: זה יצא בטעות בגלל ההפניה שלא שמנו לב.

<שרה קנדלר: אנחנו רוצים עכשיו לתקן את הטעות הזאת.

רועי פולקמן: זאת אומרת, שגם חברה גדולה, בעצם במקום לדווח רבעונית, יכולה לדווח - - -

<שרה קנדלר: נכון, בגלל ההפניה לתקנה ההיא.

מיקי לוי: מה סדר הגודל של חברה גדולה?

<שרה קנדלר: חברה קטנה זה 300 מיליון שקלים מחזור ושלא הנפיקה אג"ח.

<ענת פילצר סומך: אני מייצגת את איגוד החברות הציבוריות.

<ענת פילצר סומך: קודם כל, אני מכירה את הטקטיקה הידועה של רשות לניירות ערך, למזער בערכי ההשלכות של התיקונים שלהם ולהציג אותם כתיקונים טכניים.

<ענת פילצר סומך: אני לא חושבת בכלל שמדובר בתיקון טעות טכנית.

<ענת פילצר סומך: מדובר פה דה פקטו וכמעט דה יורה, גם בהחמרה ברגולציה.

<ענת פילצר סומך: זאת אומרת, יש היום היקף מסוים של חברות שהן נתונות להקלה הזאת, ויכולות לעשות שימוש ככל שהן בוחרות בכך להגיש אך ורק שני דוחות בשנה.

<ענת פילצר סומך: כאן היא בעצם מצמצמת פורמלית את הרשימה הזאת בניגוד מוחלט.

<ענת פילצר סומך: לא הוגש פה דוח שהיה אמור היה להיות מוגש ככל שיש החמרה.

<ענת פילצר סומך: כידוע לכם יש החלטת ממשלה - - -

<שרה קנדלר: היא לא חלה על רשות ניירות ערך.

<ענת פילצר סומך: נכון, אבל אתם הצהרתם קבל עם ועולם שאתם מעוניינים לאמץ את זה.

<שרה קנדלר: אין פה החמרה, יש פה פשוט טעות.

<ענת פילצר סומך: כיום יש איקס חברות שמסוגלות או יכולות לביא על עצמן את ההחלטה האלקטיבית של להגיש שתי דוחות בשנה.

<ענת פילצר סומך: נכון או לא נכון?

<ענת פילצר סומך: האם כתוצאה מהתקנת התקנה הזאת האיקס יהיה קטן יותר או גדול יותר?

רועי פולקמן: ברור שיש חברות שיצאו החוצה.

מיקי לוי: השאלה האם ההיקף הכספי שלהם מחייב אותם לצאת מחוץ לרשימה?

<שרה קנדלר: אנחנו לא רואים סיבה להקל עם חברות טק-עילית.

<ענת פילצר סומך: כאשר קיבלנו בפברואר את ההקלה של מדרג רגולציה, יש החייבות של הוועדה להתכנס בחלוף שנה ממועד התקנת תקנה כדי לבחון את האפשרות להרחיב את התחולה הזאת של ההקלה, דווקא כדי לבחון כמה חברות לאורך הדרך יצאו, כדי לראות אם ההלה אפקטיבית או לא.

<ענת פילצר סומך: בוודאות, יש למעלה מ-160 חברות שאימצו את ההקלה הזאת מתוך 180 פוטנציאל.

<ענת פילצר סומך: קרי, מדובר בהקלה משמעותית.

רועי פולקמן: כשעשינו את התיקון המקורי שאפשר את הדו-שנתי, למה אז לא הוחלט על היקפים גדולים יותר?

<ענת פילצר סומך: אני אגיד לך למה.

<ענת פילצר סומך: היה דיון סוער מאוד, ארוך ומייגע שלקח כמה ישיבות וכמה פגישות בלתי פורמליות.

<ענת פילצר סומך: אנחנו סברו שראוי לאפשר את ההקלה בצורה גורפת ומוחלטת לכולם.

<ענת פילצר סומך: היו סייגים של הרשות לניירות ערך.

<ענת פילצר סומך: הם נהגו משנה זהירות ובדיעבד אולי אני אפילו מבינה אותם.

<ענת פילצר סומך: הם אמרו: בואו נרא5ה מה קורה עם זה.

<ענת פילצר סומך: בואו נראה אם הבורסה מתפרקת, אם גונבים את כספי המשקיעים.

<ענת פילצר סומך: הם באמת רצו להיות זהירים.

<ענת פילצר סומך: חלפה שנה, לא קרה שום דבר.

<ענת פילצר סומך: אימצו את ההקלות, המחזורים לא השתנו, אף אחד לא עשק את הציבור.

<ענת פילצר סומך: אף אחד לא יצא מהבורסה, לא כצעקתה.

<ענת פילצר סומך: דווקא עכשיו לאחר שהסתבר שההקלה היא כל-כך ראויה, כל-כך משמעותית, כל-כך ראויה לאימוץ, הם רוצים לחזור בהם.

רועי פולקמן: גם אם היתה טעות טכנית, אולי היה טוב.

<שרה קנדלר: איגוד החברות הציבוריות נאמנה לדרכה.

<שרה קנדלר: גם כשהבאנו את התקנות העיקריות, הם אמרו שהם רוצים שההקלות יהיו לכולם.

<שרה קנדלר: אמרנו שאנחנו נחזור אחרי שנה.

<שרה קנדלר: אנחנו נחזור ונבחן.

<שרה קנדלר: היושב ראש גפני ביקש מאיתנו לחזור ולראות מה היה ואכן נחזור.

מיקי לוי: יש חודשיים וחצי, למה שלא נחכה?

מיקי לוי: כדאי לכם לקבל את זה למה אני הולך להגיד - - -

מוסי רז: אנחנו נצביע נגד.

<שרה קנדלר: לוקח זמן לעשות תיקוני תקנות.

<שרה קנדלר: אין סיבה דווקא לעכב עכשיו דווקא עם טק-עילית.

מיקי לוי: תקבלי את ההצעה כי נצביע נגד.

מיקי לוי: תקבלי את ההצעה כי אולי זה עשה טוב.

מיקי לוי: תקבלי את ההצעה כי אם אני לא אצביע נ גד, אני אגיד שתתדיינו ותחזרו אלינו, בדיוק כמו שאנחנו עושים כאן תמיד כשיש מחלוקת כזאת.

מיקי לוי: חודשיים וחצי זה לא סוף העולם.

רועי פולקמן: חבר הכנסת לוי אומר שאנחנו אוהבים לצמצם בירוקרטיה.

רועי פולקמן: אם אפשר לצמצם בדיווחים אנחנו נעדיף.

<שרה קנדלר: זאת לא בירוקרטיה.

<ענת פילצר סומך: נסכם על רגולציה.

רועי פולקמן: רק היום בבוקר ישבתי על הדוחות של ה- Doing Business האחרון וראיתי את כמות הדיווחים שיש במדינת ישראל, שהיא חריגה באופן קיצוני למה שמקובל במדינת ב-OECD.

רועי פולקמן: אם באמת נשאר עוד זמן ויכול להיות שממילא המסקנה תהיה שצריך לרווח, אז בואו נחכה עם זה עוד חודשיים שלושה.

<שרה קנדלר: אני לא יודעת אם זה חודשיים וחצי.

<ענת פילצר סומך: זה בדיוק שנה מפברואר.

<ענת פילצר סומך: זה פברואר 2018.

<טמיר כהן: אי-אפשר לקבוע ככה.

רועי פולקמן: אם המסקנות שלכם יהיו שזה שגוי וצריך שחברות מגודל מסוים כן ידווחו כל רבעון, אז צריך לסדר את זה.

רועי פולקמן: אבל אם גם כך יש אופציה שהיא עניין של חודשים - - -

<שרה קנדלר: כרגע יש אי שוויון.

רועי פולקמן: אז עם ישראל הרוויח, חברות הרוויחו.

<שרה קנדלר: אם אפשר לא למשוך את התקנות כדי שנוכל באותו דיון לאשר אותם.

רועי פולקמן: בסדר.

<ענת פילצר סומך: אז אולי נקבע עכשיו מועד?

רועי פולקמן: לא, זה לא עובד כך.

רועי פולקמן: התקנות נשארות על שולחן הוועדה ולא נצביע היום.

רועי פולקמן: אנחנו מבקשים שתגבשו את ההמלצות באופן רחב יותר.

רועי פולקמן: יכול להיות שממילא תגידו שחברות טק ימשיכו לדווח פעמיים.

רועי פולקמן: אם תגיעו למסקנה מקצועית שזאת טעות, תביאו את המסקנה.

רועי פולקמן: חבל לעשות את התיקון עכשיו.

<ענת פילצר סומך: אני רוצה לדייק כדי לוודא שאני מבינה.

<ענת פילצר סומך: הדיון הזה יתרחש בחלוף שנה ממועד התקנות לעניין התחולה.

<ענת פילצר סומך: נכון?

רועי פולקמן: אני לא יודע להתחייב על המועד המדויק.

רועי פולקמן: אנחנו לא מצביעים.

<שרה קנדלר: אנחנו לא מושכים והם לא מצביעים.

רועי פולקמן: אנחנו משאירים את הדיון הזה חי.

רועי פולקמן: אנחנו רוצים לבוא עם משהו כולל.

רועי פולקמן: אם הרשות תגיד שאפשר להרחיב את זה, בא לציון גואל והם ימשכו את התקנות.

רועי פולקמן: אם הם יבואו ויגידו שצריך להחיל את זה, אז נדון בזה.

<ענת פילצר סומך: לי חשוב שייאמר לפרוטוקול שבאמת יש התחייבות של הוועדה לכנס דיון מחודש.

<ענת פילצר סומך: יש התחייבות של יו"ר הוועדה לכנס דיון בחלוף שנה.

<שרה קנדלר: ביקשו מהרשות להביא נתונים.

מיקי לוי: תעשו לנו טובה, שבו יחד כדי שלא נחזור לסצנריו הזה.

מיקי לוי: אני מושיב והושבתי בכוח גם את לשכת עורכי הדין עם רשות המיסים ואת יודעת את זה.

מיקי לוי: כמעט כל הדברים היו מוסכמים וכך צריך לעבוד.

<ענת פילצר סומך: מיקי מתכוון בנפש חפצה.

<איל לב-ארי: למען הסר ספק\

<איל לב-ארי: התבקשה רשות לניירות ערך לחזור עם תשובות לגבי יישום ההוראה.

<איל לב-ארי: האם זה יהיה דיווח רגיל על כל החברות או האם זה יהיה דיווח דו שנתי על כל חברות ההייטק, אולי יעשו מהפך בחשיבה על כל החברות?

<איל לב-ארי: נצטרך לחזור עם בדיקה מסודרת ולהחזיר תשובות לוועדה.

<ענת פילצר סומך: ניתן בעבר לו"ז.

רועי פולקמן: לא ניתן לו"ז.

רועי פולקמן: כרגע אנחנו לא מצביעים על התקנות ומצד שני, הרשות לא מושכת אותן.

רועי פולקמן: אנחנו מבקשים שהרשות תביא את חוות הדעת שלה לגבי האפשרות להרחיב את מה שהגדרנו אז בחקיקה ושהתקנות האלה יוחלו באופן רחב יותר.

רועי פולקמן: בהתאם לזה נחליט אם צריך ומתי לקיים את הדיון זה.

מיקי לוי: אם יורשה לי, תשבו יחד, בבקשה.

מיקי לוי: <2.

מיקי לוי: תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה)(תיקון), התשע"ז-2017>

רועי פולקמן: אנחנו עוברים לתקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה) (תיקון מס') (היי טק)(תיקוני חקיקה), התשע"ו-2015.

רועי פולקמן: עסקנו הרבה בחקיקה של ה-P2P.

רועי פולקמן: הגענו לאיזו הגדרה שלא עוברת דרך הרשות כשמדובר עד מיליון.

רועי פולקמן: אנחנו כרגע מדברים רק על עסקים.

רועי פולקמן: כמובן אנשים פרטיים ועד מיליון שקלים.

רועי פולקמן: אז באנו ואמרנו שאנחנו רוצים לאפשר יותר ממיליון שקלים.

רועי פולקמן: נדמה לי שהדיבור היה עד שישה מיליון.

רועי פולקמן: אז זה כן עובר דרך הרגולציה של הרשות.

רועי פולקמן: תציגו את המתווה.

רועי פולקמן: אם מאגף תקציבים ירצו להתייחס, בבקשה.

<שרה קנדלר: באמת, לפני כמה חודשים העברנו כאן בוועדה את תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז ההצעה), שבאה להסדיר את כל הנושא של גיוס המונים, גיוס הון וחוב מהציבור באמצעות פלטפורמות אינטרנטיות.

<שרה קנדלר: לגבי גיוס חוב, התקנות הקיימות מתייחסות להלוואות שמתייחסות לחוק ספציפי של תאגיד ספציפי כאשר אתה רוצה לתת הלוואה לחברה ספציפית באמצעות פלטפורמת מימון המונים.

<שרה קנדלר: התקנות קובעות את כל המנגנון, את הרישוי של רכזי ההצעה שזה הפלטפורמות, את חובת הגילוי לגבי ההשקעה, את כל הגילוי הנוסף על פעילות רכז ההצעה, את פיקוח הרשות.

<שרה קנדלר: זה הכול כבר קיים בתקנות.

<שרה קנדלר: יש עוד מודד עסקי למימון הלוואות המונים, שזה המודל שהמשקיע קובע את סכום ההשקעה ואת רמת הסיכון שהוא רוצה.

<שרה קנדלר: הפלטפורמה בעצם עושה את המצ'ינג.

<שרה קנדלר: היא מנהלת לו תיק השקעות וזה מה שנקרא P2P, או אצלנו זה P2B כי זה עסקים.

<שרה קנדלר: היום אנחנו באים להשלים את ההסדרה הזאת.

<שרה קנדלר: כמו שאמרת, בינתיים הכנסת העבירה את חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), שהוא בפיקוח של רשות שוק ההון, שבו הסדירו בעצם את הפלטפורמות שהלווים הם יחידים ועסקים קטנים עד מיליון שקלים.

<שרה קנדלר: במקביל פטרנו את אותם עסקים מחוק ניירות ערך כי אם לא, הם היו צריכים לבוא גם לרשות ניירות ערך.

<שרה קנדלר: ההסדר שלנו היום בא בעצם לעשות את ההשלמה של ה-P2B באמצעותנו.

<שרה קנדלר: הטכניקה היא בעצם תיקון של התקנות הקיימות, פרק נוסף שיסדיר את הנושא של מה שקראנו "הצעת אגרות חוב באופן מבוזר", שזה בעצם הפיצול לפיזור ההשקעות.

<שרה קנדלר: שינוי המרכזי בין הפרק הקיים לבין הפרק החדש הוא בשני אלמנטים.

<שרה קנדלר: אחד, בחובות הגילוי והשני, בנושא של סכומי הגיוס וסכומי ההשקעה.

<שרה קנדלר: בתחום של הגילוי, הפרקטיקה בתחום הזה היא שיש אנונימיות.

<שרה קנדלר: זאת אומרת, המשקיע לא מקבל מידע מי באמת התאגיד שבו הוא משקיע, אלא יותר את רמות הסיכון של ההשקעה.

<שרה קנדלר: לכן אנחנו הכנסנו פה חובות גילוי מתאימות, כשהתאגיד עצמו אנונימי, אבל יש גילוי נרחב לגבי רמת הסיכון, לגבי תיק ההלוואה שלו, המאפיינים הכלליים של התיק ולא ההשקעה הספציפית.

<שרה קנדלר: יותר גילוי על רכז ההצעה, כי בעצם אתה נותן בו את אמונך.

<שרה קנדלר: הוא מנהל לך את התיק ויותר חשוב לדעת מי רכז ההצעה ומה המאפיינים שלו כדי שתוכל להחליט אם אתה משקיע או לא.

<שרה קנדלר: זה לגבי חובות הגילוי.

<שרה קנדלר: לגבי סכומי הגיוס וההשקעה, בגלל שמדובר על חוב מבוזר, הגענו למסקנה שאפשר שסכומי השקעה, שהגבלנו אותם במימון המונים, 20,000 סך הכול ו-10,000 להשקעה, פה אמרנו שאפשר להרחיב את זה יותר בגלל הביזור של ההשקעה.

<שרה קנדלר: הכלל שקבענו זה שלא ישקיעו בתאגיד אחד ספציפי יותר מ-5%.

<שרה קנדלר: כשאתה משקיע בצורה כזאת, תוכל להשקיע עד 50,000 שקלים בשנה.

<שרה קנדלר: אם אתה משקיע בפיזור יותר רחב של עד 1% בכל חברה, אז אנחנו מגיעים לסכום עוד יותר גבוה של 250,000 שקלים בשנה.

<שרה קנדלר: זה בסכומי ההשקעה.

<שרה קנדלר: לגבי סכומי הגיוס, באמת העלינו את הסכום מ-3 מיליון שבמימון המונים לסכום של 6 מיליון ב-P2P.

רועי פולקמן: מה זה אמצעים סבירים לגביית חוב מחברה שלא עומדת?

רועי פולקמן: מה זה אמצעים סבירים?

רועי פולקמן: מה זה שונה ממודלים אחרים?

<שרה קנדלר: זאת חובה שלא הכנסנו במימון המונים הרגיל.

<שרה קנדלר: אתה משקיע והוא פושט רגל או לא יכול להחזיר לך, אין פה חובה של רכז ההצעה לדאוג.

רועי פולקמן: ההגנה המרכזית על המלווה היא באמצעות רעיון הפיזור.

רועי פולקמן: זאת האמירה הכללית.

רועי פולקמן: הוא לא באמת יודע לבדוק את העסק.

<שרה קנדלר: אבל כן רצינו שרכז ההצעה ייקח על עצמו.

<שרה קנדלר: בגלל שבתחום הזה של ה-P2P אתה יותר שם את מבטחך ברכז ההצעה, הוא כן צריך להפעיל אמצעי גבייה וכן צריך לנסות לעזור לך לקבל חזרה את ההשקעה שלך.

רועי פולקמן: מה זה אמצעים סבירים?

רועי פולקמן: מה זה אומר?

<חמוטל דרקסלר: עוד מילה בנושא הזה.

<חמוטל דרקסלר: הרעיון של אמצעי גבייה, בגלל האנונימיות, לרוב האדם עצמו לא יוכל לפנות לתאגיד ולגבות ממנו וגם לא יהיה לו אינטרס כספי אם זה רק 5% מסך ההלוואה שלו או 1%.

<חמוטל דרקסלר: בכל זאת, בשביל למנוע סיכון מוסרי, שהתאגיד לא יהיה חשוף לאף אחד שיגבה ממנו אם הוא לא ישלם, כן אמרנו שפה, מאחר מהפלטפורמה היא משמעותית יותר והתפקידים שלה הם כבדי משקל יותר בניהול ההשקעה, יהיה לה כן את התפקיד לפנות לתאגיד ולגבות ממנו את החוב.

<חמוטל דרקסלר: בנוסף, הפלטפורמה במקרה הזה תימנע מאנונימיות ותמסור למשקיעים גם את הזכות של בעל החוב.

<שרה קנדלר: זה אותו נוסח שקיים בחוק של רשות שוק ההון.

רועי פולקמן: אני רוצה להבין מהזווית של העסק הקטן.

רועי פולקמן: במה הוא חווה רגולציה שונה, כי בסוף אנחנו לא רוצים לשגע את העסק הקטן?

רועי פולקמן: בא עסק קטן ואומר: אני עד מיליון ויש לי רגולציה אחרת.

רועי פולקמן: מה משתנה מהותית מבחינתי?

<שרה קנדלר: לעסק זה לא אמור לשנות.

<שרה קנדלר: רכז ההצעה הוא זה שצריך להירשם אצלנו.

רועי פולקמן: קודם כל, אותה פלטפורמה תוכל לעשות גם את זה וגם את זה.

<שרה קנדלר: כן.

רועי פולקמן: כלומר, היא תוכל לתת הלוואות של מיליון וגם הלוואות של שישה מיליון.

<שרה קנדלר: בהינתן שהיא נרשמת.

רועי פולקמן: בהינתן שהיא עוברת את הצ'ק ליסט נדרש בהתאם לשתי ההגדרות.

רועי פולקמן: מבחינת הפלטפורמה, חצי צרה.

רועי פולקמן: אני שואל מבחינת העסק.

רועי פולקמן: האם זה דורש ממנו משו מיוחד?

<שרה קנדלר: מאחר וחובות הגילוי שנקבעו הן מאוד מצומצמות ובניגוד למימון המונים רגיל אין חובה לא של השם שלו ולא שום דבר לגביו, השאלה שתעמוד לפלטפורמות זאת השאלה של הפלטפורמה עצמה מול עסק, איזה מידע היא רוצה לגביו כדי להעריך את רמת הסיכון.

<שרה קנדלר: כלומר, אני כפלטפורמה רוצה לדעת על עסק מה התזרים שלך כדי להגיד לך אם הסיכון שלך הוא בסיכון A או בסיכון B.

<שרה קנדלר: את זה הפלטפורמה תצטרך היא עצמה להחליט מה האמצעים שהיא נוקטת מול העסק.

<שרה קנדלר: לי נשמע הגיוני שפלטפורמה תחליט על מתודה אחידה לפעול גם לעסקים עד מיליון וגם ליותר.

רועי פולקמן: לי כמשקיע, מה רמת השיפוי או ההתייחסות שאני יכול לקבל מהפלטפורמה, בהנחה שכבר אני שם סכומים גבוהים יותר ואני שם יותר מ-50,000.

רועי פולקמן: איזה בטחונות אני מקבל מהפלטפורמה?

<שרה קנדלר: אתה לא מקבל בטחונות מהפלטפורמה.

<שרה קנדלר: הוא מתווך לצורך העניין.

<חמוטל דרקסלר: יש חריג אחד.

<חמוטל דרקסלר: ראינו שזה קיים בעולם ובעיקר באנגליה, לא כחובה, אלא כאפשרות לפלטפורמה.

<חמוטל דרקסלר: ראינו גם פלטפורמות של יחידים שפועלות היום בשוק עושות את זה.

<חמוטל דרקסלר: הן מקימות קרן שיפוי.

<חמוטל דרקסלר: מן קרן ביטוח - - -

רועי פולקמן: זאת אופציה או שאתם דורשים את זה?

<שרה קנדלר: זאת אופציה.

<חמוטל דרקסלר: זאת אופציה עם חובת גילוי.

<שרה קנדלר: זה כמו בורסה.

<שרה קנדלר: הבורסה היא פלטפורמה, אתה לא מקבל ממנה שיפויים.

<שרה קנדלר: אנחנו מחייבים אותם לתת גילוי על הסיכונים.

<שרה קנדלר: יש אזהרות גם באתר וגם בדיווחים.

<כפיר בטאט: בסופו של דבר, התפקיד של הפלטפורמות נחלק ל-3: חיתום, תפעול וגבייה.

<כפיר בטאט: אותו דבר זה גם ב-P2P לתאגידים ו-P2P לפרטיים.

<כפיר בטאט: אין שום בטחונות בעולם הזה, כמו שאין בטחונות בבורסה.

<כפיר בטאט: כן יש ביטחון אחד, שאם הפלטפורמה עצמה - - -

רועי פולקמן: אין בטחונות במובן שיש דיפולט וכאלה - - -

מיקי לוי: גם אגרות חוב.

רועי פולקמן: אני מדבר על גוף שמפעיל קרנות נאמנות וכדומה.

רועי פולקמן: רמת רגולציה לדעת שהגוף הזה הוא רשלן.

רועי פולקמן: המרכיב של האלגוריתם ומודל ניהול הסיכונים הוא קריטי.

רועי פולקמן: אם קמה הפלטפורמה והיא רשלנית לגמרי והיא משקיעה באופן מופרך, איך אני יודע את זה?

רועי פולקמן: מה כללי השוק?

<חמוטל דרקסלר: ההיבט מכוח חוק ניירות ערך יבוא לידי ביטוי בגילוי.

<חמוטל דרקסלר: הפלטפורמה תהיה מחויבת לתת גילוי למה המודל שלה, מה האלגוריתם, כמה דיפולט בשנים הקודמות, איך היא מדרגת את החברות.

<חמוטל דרקסלר: אם בפועל הפלטפורמה לא תפעל בהתאם למודל שהיא קבעה, היא תהיה אחראית מכוח חוק ניירות ערך לגילוי לפרט מטעה.

<חמוטל דרקסלר: כמו שחברה שמנפיקה אג"ח ויש דיפולט ונתנה פרט מטעה בתשקיף שלה, היא אחראית.

רועי פולקמן: זה קצת להוליד מחדש ענף השקעות, מנהלי תיקים.

רועי פולקמן: מחר בבוקר תקום פלטפורמה, תגייס להשקעות בעסקים קטנים חצי מיליארד שקל והיא גוף רשלן.

<חמוטל דרקסלר: אולי נלך אחורה כי זה מתייחס לתקנות רכז הצעה.

<חמוטל דרקסלר: הן מסדירות את מימון המונים

רועי פולקמן: זה לפי מה שעשינו אז.

<חמוטל דרקסלר: נכון.

<חמוטל דרקסלר: התחום שאנחנו מביאים כרגע הוא תת קטגוריה בתוך מימון המונים.

רועי פולקמן: אני זוכר שהתעסקנו עם תנאי הסף.

<חמוטל דרקסלר: תנאי הסף והפלטפורמה וה-P2P כמו מימון המונים רגיל, תהיה מפוקחת על-ידי הרשות, עם הדרישות שהיא צריכה לעמוד בהם ולפיקוח של הרשות.

<חמוטל דרקסלר: ההיבט הוא בכל זאת לראות בה סוג של מתווכת.

<חמוטל דרקסלר: זאת אומרת, התפקיד שלה הוא לא לפקח על החברות עצמן אלא לתווך אותן.

<חמוטל דרקסלר: שוב, אם נגלה שפלטפורמה רימתה משקיעים ולקחה את כסף אז יש פה כמה היבטים.

<חמוטל דרקסלר: יש את ההיבט של חוק ניירות ערך והגילוי של מה היא הולכת לעשות עם הכסף.

<חמוטל דרקסלר: יש בנוסף את ההסדר שקובע חשבון נאמנות, שכספים של משקיעים מועברים דרך חשבון נאמנות הלוך חזור, גם לפירעון חובות וגם לתאגידים.

<קריאה: ויש את חוק העונשין בתביעות ייצוגיות.

<שרה קנדלר: רכזי ההצעה הופכים להיות גוף מפוקח תחת חוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: אנחנו הרשות נעשה פיקוח על הבחרות האלה.

<חמוטל דרקסלר: אין דרך למנוע את זה.

רועי פולקמן: ברור, אנחנו מדברים על גבולות הסביר.

<שרה קנדלר: אנחנו מגבילים את סכומי הגיוס גם בגלל זה.

רועי פולקמן: כפיר, יש הערות?

<כפיר בטאט: לשאלתך לגבי העסק הקטן ואיזה דברים חלים עליו באופן שונה, אז שם כו יש לנו הגנות צרכניות קצת יותר רחבות, כי אנחנו מדברים פה על תאגיד מול אדם פרטי שהיה ב-P2P.

<כפיר בטאט: לכן יש כמה שינויים בהגנות הצרכניות אל מול התקנות.

רועי פולקמן: למה זה שונה?

רועי פולקמן: גם פה אתה לוקח משקיע שהוא אדם פרטי.

<כפיר בטאט: לא משקיע, דיברת על העסק הקטן.

<כפיר בטאט: על העסק הקטן או הלווה יש כללים שונים.

<כפיר בטאט: פה יש לנו פרט של שלווה בחוק ההוא ופה יש לנו תאגיד.

<כפיר בטאט: הכללים עליהם, גם מבחינת ההגנה הצרכנית הם מעט שונים.

<כפיר בטאט: בהיבט של הלווה, שבמקרה הזה זה עסק לעומת אדם פרטי, יש מעט שינוי.

רועי פולקמן: איפה זה ביחס למקובל בעולם בפלטפורמות P2P לעסקים קטנים?

רועי פולקמן: איך מבחינת הסטנדרט?

רועי פולקמן: רמת הפיקוח, היקפי הסכומים?

<חמוטל דרקסלר: עשינו עבודה השוואתית ברגע שהצענו את המודל.

<חמוטל דרקסלר: ראינו שמקובל בעולם שהפיקוח על גופים כאלה נעשה על-ידי רשויות ניירות ערך במסגרת קונספט של מימון המונים.

<חמוטל דרקסלר: גם ראינו שנהוגות מגבלות מסוימות על סכומי ההשקעה המקסימליים המותרים למשקיעים, כל מדינה עם מגבלות אחרות.

<חמוטל דרקסלר: ראינו גם שהמודל שמצאנו באנגליה הוא המפותח ביותר בבחינת הטלת חובות גילוי על הפלטפורמות.

<חמוטל דרקסלר: משם בעיקר שאבנו את הרעיונות לאיזה חובות גילוי נוספות יוטלו על פלטפורמות P2P לעומת פלטפורמות אחרות.

רועי פולקמן: מבחינת העסקים והקיפי הסכומים זה מבוסס על בנצ'מרק מקובל?

רועי פולקמן: על איזה נתח שוק אתם מתייחסים?

<חמוטל דרקסלר: אני אתייחס לשתי המגבלות, המגבלה של ה-6 מיליון לעסק והמגבלות של ההשקעה.

<חמוטל דרקסלר: המגבלות של ההשקעה זאת באמת שאלה ששאלנו את עצמנו.

<חמוטל דרקסלר: יש שוני כי ראינו הרבה מדינות שונות.

<חמוטל דרקסלר: מבחינת סכומי הגיוס המותרים לעסק קטן, התפיסה שהנחתה אותנו היא, שבגדול, תאגיד בא לגייס כסף מהציבור, דרך המלך היא חוק ניירות הערך הקלאסי ומה שכרוך בזה.

<חמוטל דרקסלר: אבל, בהינתן עסקים קטנים ותאגידים קטנים, עד סכום מסוים ראוי לפטור אותם מדרך המלך הזה ולאפשר את המסלול של מימון המונים.

<חמוטל דרקסלר: הקביעה של 6 מיליון היתה גם בדיון במימון המונים לפני כמה חודשים, כשהעברנו את החוק עצמו, את התקנות הבסיסיות.

<חמוטל דרקסלר: בזמנו דובר על ממיליון עם אפשרות להגדלה לעוד שני מיליון.

<חמוטל דרקסלר: במהלך הדיונים פה הוגדל הסכום עד 6 מיליון, 4 מיליון בסיס ועוד מיליון כל פעם.

<חמוטל דרקסלר: זה גם הסכום שהוועדה ראתה לנכון לתת לתאגידים מתי הם פטורים מהחוק המלא והדרישות שלו.

<חמוטל דרקסלר: פה לא ראינו הבדל מבחינת סכומי גיוס, בין P2P למימון - - -

רועי פולקמן: ה-6 זה לפלטפורמה או סך הכול?

<חמוטל דרקסלר: לא, זה לתאגיד.

רועי פולקמן: איך יודעים את זה?

רועי פולקמן: אני כבעל עסק יכול לפנות לכמה פלטפורמות לבקש הלוואה?

רועי פולקמן: איך יודעים את זה?

<חמוטל דרקסלר: בהחלט תהיה פה עבודה שהפלטפורמות יצטרכו לעשות מול העסקים עצמם.

רועי פולקמן: זה על בסיס של Good Faith?

רועי פולקמן: לקחתי מאיקס 4 מיליון וממנו 4.

רועי פולקמן: איך אני מונע בועת אשראי כזה, עסק שלקח ממני 40 מיליון שקלים ב-P2P מהלוואות משש פלטפורמות שונות?

<חמוטל דרקסלר: במקרה כזה תהיה הפרה של חוק ניירות ערך.

<חמוטל דרקסלר: במקרה כזה אסור היה לו לגבות במימון המונים.

רועי פולקמן: כי ההגבלה הכוללת שלו היא 6 מיליון והוא לא דיווח.

<חמוטל דרקסלר: נכון.

רועי פולקמן: מה אתה אומר, מיקי?

מיקי לוי: מתי אתן חושבים שזה רץ?

מיקי לוי: אני בעד אבל אני קצת מודאג.

מיקי לוי: זה משהו חדש.

מיקי לוי: איך יעבוד?

מיקי לוי: מה יעבוד?

מיקי לוי: איך יהיו הכללים?

מיקי לוי: האם כל מה שעלה כאן בנושא של הביטחון של הציבור יעבוד?

<שרה קנדלר: אין ספק שיהיו גם אנשים שיפסידו כסף.

מיקי לוי: אני אגיד לכם למה אני מכוון.

מיקי לוי: אני רוצה לדעת שבתום שנה אני מבקש דיווח.

מיקי לוי: אני פשוט מודאג.

<חמוטל דרקסלר: תקנות מימון המונים במלואם, שמבחינתנו כרגע זה פרק שלו, ייכנסו לתוקף לפי הקביעה של התקנות המקוריות בסוף השנה ב-26.12.

מיקי לוי: שנה זה סביר.

מיקי לוי: יהיה דיווח?

<שרה קנדלר: כן.

<כפיר בטאט: לשאלתך.

<כפיר בטאט: המנגנון פה הוא מנגנון של P2P, שהוא אותו דבר כמו שקיים בפרטים.

<כפיר בטאט: הכלל הבסיסי הזה שבו משקיעים שמים כסף ואותו רכז הצעה, בין אם זה לפרטיים או לתאגידים, אחר-כך מחלק את הלוואות שלהם ומייצר תשואה למשקיע, לעומת זה שהוא מספק אשראי ללווה, זה קיים כבר כמה שנים בעולם של הפרטיים.

<כפיר בטאט: זאת אומרת, המודל הזה בינתיים עובד די טוב.

<כפיר בטאט: החברות האלה ממשיכות לגדול.

<כפיר בטאט: החברה ה גדולה כבר נותנת אשראי ביותר מרבע מיליארד שקל.

<כפיר בטאט: זה הולך וצומח.

<כפיר בטאט: מהבחינה הזאת אנחנו כן רואים שזה עובד טוב בעולם של הפרטיים.

<כפיר בטאט: כן החלנו על זה גם עכשיו פיקוח.

מיקי לוי: וההחזרים כנ"ל.

<כפיר בטאט: ההחזרים בינתיים התשואות שם הן הרבה יותר גבוהות מאשר היית עושה בהרבה מקומות אחרים.

<כפיר בטאט: הדיפולט בחלק מהחברות הוא יותר נמוך מהדיפולט שהבנקים יוצרים על ההלוואות שהם נותנים.

<חמוטל דרקסלר: לגבי תאגידים, זה שוק שלא היה קיים מאחר וחוק ניירות ערך לא אפשר אותו.

<חמוטל דרקסלר: לגבי יחידים, המצב היה הפוך, עד היום לא היתה מגבלה לפעול בשוק הזה ועכשיו הוא הוסדר ולכן יש ניסיון של כמה שנים.

רועי פולקמן: היתה לנו הערה לגבי היכולת של תאגידים בנקאיים להיכנס ולהפעיל פלטפורמות.

רועי פולקמן: היה לנו הרבה שיח על זה בהקשר של הפרטיים.

רועי פולקמן: איך אנחנו רואים את זה כאן?

רועי פולקמן: הפלטפורמה שעכשיו משווקת, כמו "פפר", ככלים אלטרנטיביים לצורך העניין, אז בסוף בבנקים עושים בחכמה ומבינים שם נכנסים בפלטפורמה עוקפת כדי לייצר מוצרים חדשים ולהיכנס לשוק הזה.

רועי פולקמן: איך אנחנו יודעים שמחר בבוקר הפלטפורמה בעצם תהיה פלטפורמה של תאגידים בנקאיים, כי אז באמת, לא באמת עשינו הגבלות.

<שרה קנדלר: קודם כל, זה לא התקנות.

<שרה קנדלר: זה נקבע בחוק ואין מגבלה בחוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: אם הם יעמדו בתנאי הכשירות אז לכאורה הם יכולים, אין בעיה.

<שרה קנדלר: זה לא משהו שהתמודדנו בחקיקה הראשית.

<חמוטל דרקסלר: בנוסף למה שכפיר אמר לגבי הניסיון של שנים האחרונות.

<חמוטל דרקסלר: אני לא מספיק מכירה את הרקורד של החברות הקיימות, אבל כן חשוב לשים את השולחן וגם כך אנחנו מציגים את זה, שזה תחום הרבה יותר מסוכן מהתחום הסטנדרטי.

<חמוטל דרקסלר: אין את החובות המלאות של חוק ניירות ערך, תאגידים לא חשופים לאותה מידת חשיפה ולאותה אחריות מכוח חוק ניירות ערך.

<חמוטל דרקסלר: אכן הסיכונים פה הם גדולים יותר וזה המניע העיקרי שהוביל אותנו להגביל את סכומי אשראי.

רועי פולקמן: ברור.

רועי פולקמן: בגלל זה העניין פה הוא הפיזור והסכומים הקטנים.

<חמוטל דרקסלר: אני לא בטוחה ששנה יהיה טווח זמן מספיק ללמוד מהניסיון של הפלטפורמות.

מיקי לוי: מרץ 2019.

<חמוטל דרקסלר: אפשר להגיד שנביא את הממצאים.

<חמוטל דרקסלר: מרץ 2019 זה תאריך אחרון לבחירות.

רועי פולקמן: נובמבר.

רועי פולקמן: זה תמריץ שלנו כי אז מיקי דוחה.

מיקי לוי: אלה שעובדים איתי יודעים שאני נקי משיקולים פוליטיים כשמדברים על כסף.

<חמוטל דרקסלר: לא תהיה לנו בעיה להציג מה היה הניסיון עד אז.

<חמוטל דרקסלר: אני פשוט תוהה אם ניסיון של שנה יוכל להגיד משהו.

רועי פולקמן: כפיר, יש לנו איזה יעד?

רועי פולקמן: מה היינו רוצים לראות בתוך תחום ההשקעות לעסקים קטנים, מה זה אמור לעשות בשוק?

<כפיר בטאט: קשה מאוד להגיד את זה.

<כפיר בטאט: באופן כללי, אנחנו אומרים שסך האשראי שניתן לעסקים קטנים יחסית לתוצר בישראל, באופן מאוד כללי, הוא נמוך ביחס למדינות השוואה ולכן זה מה שאנחנו היינו רוצים להגדיל.

רועי פולקמן: והריבית צריכה לרדת.

<כפיר בטאט: נכון.

<כפיר בטאט: אין לנו יעד לריבית.

<כפיר בטאט: הריבית בעיקר מושקעת מרמת הסיכון של כל זה ולכן זה מאוד קשה לקבוע את זה.

<כפיר בטאט: לגבי יעד ספציפי לפלטפורמות האלה, אני חושב שזאת תהיה אמירה בעלמא ואין לנו איזה משהו סדור.

מיקי לוי: נשמח לפגוש אתכם במרץ.

רועי פולקמן: בניגוד לדיון על האשראי הקמעונאי, שאנחנו קצת מתחילים להיות בשיח על עודף אשראי שמוזרם לשוק - - -

<כפיר בטאט: בעסקים קטנים זה ממש לא - - -

רועי פולקמן: אנחנו כמובן רחוקים משם מאוד.

רועי פולקמן: עכשיו הבעיה שלנו היא שיהיה יותר אשראי ולא בועת אשראי לעסקים.

<כפיר בטאט: הזכרת את דוח Doing Business בהתחלה.

<כפיר בטאט: גם שם אמרו שלעסקים קטנים ובינוניים הקושי לקבלת אשראי בישראל, אנחנו מדורגים בין הנמוכים.

רועי פולקמן: נראה לי שמיצינו את העניין הזה.

רועי פולקמן: תקריאי בבקשה.

<שרה קנדלר: "תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה) (תיקון), התשע"ז-2017.

<שרה קנדלר: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 15ב(4א),15ו, 35מ, 35מד, 55א ו-56(א) לחוק ניירות ערך, 1 התשכ"ח-1968, לפי הצעת הרשות ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה: תיקון תקנה 1 1 .

<שרה קנדלר: בתקנה 1 לתקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה) התשע"ז-2017 )להלן – התקנות העיקריות) – 1.

<שרה קנדלר: אחרי הגדרת "דירוג" יבוא: "הכנסה שנתית" – לפי אישור רואה חשבון המאשר כי גובה הכנסתו של משקיע בודד שאינו משקיע מוביל, עונה על אחת מהפסקאות שבתקנה 15(ב)".

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: אחרי הגדרת "הצעה" יבוא: "הצעת איגרות חוב באופן מבוזר" – הצעת איגרות חוב לפי פרק ד.

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: אחרי הגדרת "מרשם ניירות ערך" יבוא: "משקיע בודד" - יחיד, ויראו יחיד ובני משפחתו הגרים עמו או שפרנסת האחד על האחר, כיחיד;"; 4.

<שרה קנדלר: אחרי הגדרת "קרוב" יבוא: "קרן להחזר חובות" – קרן לכיסוי חלקי או מלא של הוצאות רכז ההצעה בעד נקיטת אמצעי גבייה מחברות מציעות כאמור בתקנה 24(ב)(א)(3), ולפיצוי חלקי או מלא של משקיעים בשל אי החזר השקעתם; "רבעון" – תקופה של שלושה חודשים המסתיימת ביום האחרון של החודש השלישי (הרבעון הראשון), השישי (הרבעון השני), התשיעי )הרבעון השלישי) והשנים עשר (הרבעון הרביעי) של שנה קלנדרית".

<שרה קנדלר: אייל, פה רצינו להכניס תיקון טכני.

<שרה קנדלר: "תיקון תקנה 5(4) לתקנות העיקריות "במקום 16 יבוא 15".

<שרה קנדלר: זה בתקנות העיקריות הפניה לתקנה הלא נכונה.

<שרה קנדלר: ממשיכה להקריא: "תיקון תקנה 7 2.

<שרה קנדלר: בתקנה 7(ב()2 )

<שרה קנדלר: לתקנות העיקריות, במקום "20(א)(13)" יבוא "(19)(א)(13)".

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 11 3.

<שרה קנדלר: בתקנה 11 לתקנות עיקריות: 1.

<שרה קנדלר: בכותרת, המילה "שנתית" תמחק.

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: בתקנת משנה (א) – א.

<שרה קנדלר: במקום "לרשות ב-1 באוגוסט של כל שנה אגרה שנתית" יבוא "לרשות אגרה".

<שרה קנדלר: ב.

<שרה קנדלר: בפסקה (12), במקום "אגרה" יבוא "רכז ההצעה ישלם ב-1 באוגוסט של כל שנה אגרה שנתית".

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: בתקנת משנה 0ב), במקום "(א)" יבוא "(א)(1)".

<שרה קנדלר: 4.

<שרה קנדלר: בתקנת משנה (ד) יבוא – א.

<שרה קנדלר: במקום "אגרות כאמור בתקנת משנה (א) שלא שולמו" יבוא "אגרה כאמור בתקנת משנה (א)(1) שלא שולמה.

<שרה קנדלר: ב.

<שרה קנדלר: במקום "אגרות ששולמו בסכום העולה על סכומן" יבוא "אגרה ששולמה בסכום העולה על סכומה".

<שרה קנדלר: 5.

<שרה קנדלר: אחרי תקנת משנה (ה) יבוא: "(ו) רכז ההצעה ישלם לרשות עד ה-14 לחודש ינואר, אפריל, יולי ואוקטובר בכל שנה, את האגרה בתקנת משנה (א)(2) בעד כל הצעה שבוצעה באמצעותו במהלך שלושת החודשים שקדמו לחודש התשלום האמור.

<שרה קנדלר: (ז) על אגרה כאמור בתקנת משנה (א)(2) שלא שולמה במועד, יחולו הוראות תקנה 7א לתקנות ניירות ערך (אגרת בקשה למתן היתר לפרסום תשקיף), התשנ"ה-1995".

רועי פולקמן: הסבר קצר.

<שרה קנדלר: זה פשוט שינוי במנגנון מתי ובאיזה מועד ישלמו את האגרה.

רועי פולקמן: האגרה למה?

<שרה קנדלר: לזה נגיע בסוף.

<שרה קנדלר: יש אגרה קבועה, שזאת אגרה שנתית ויש אגרה משתנה שזה פר גיוס.

<שרה קנדלר: לזה נגיע בסוף התקנות.

<שרה קנדלר: כרגע זה רק המנגנון.

<שרה קנדלר: זה היה מנגנון שונה מכל המנגנונים של כל התקנות האחרות ואנחנו רוצים שיהיה סדר לגבות באותם מועדים.

עמר בר-לב: למה האגרה?

<שרה קנדלר: לפלטפורמה שהיא מציעה, למתווך.

עמר בר-לב: זה מקובל?

<שרה קנדלר: זה בתקנות הקבועות.

עמר בר-לב: למה שהיא תצטרך לשלם אגרה.

<שרה קנדלר: כי כל גוף מפוקח משלם לרשות.

<שרה קנדלר: הרשות היא לא גוף מתוקצב וכל הגופים המפוקחים משלמים אגרה לרשות.

<שרה קנדלר: ממשיכה להקריא: "תיקון תקנה 15 4.

<שרה קנדלר: בתקנה 15 לתקנות העיקריות, תקנת משנה (ה) בטלה.

<שרה קנדלר: הוספת פרק ד' 5.

<שרה קנדלר: אחרי תקנה 24 לתקנות העיקריות יבוא: "פרק ד': תנאים להצעת אגרות חוב באופן מבוזר ההוראות החלות על הצעת איגרות חוב באופן מבוזר 24א.

<שרה קנדלר: בהצעת אגרות חוב באופן מבוזר יחולו הוראות פרק זה בנוסף להוראות הקבועות בתקנות אלה, למעט ההוראות הקבועות בתקנות 5(6) ט-(7), 6(ב)(7), 7(ב)(1), 11(א)(2), 14 עד 16, 17(ב) עד (ד) ו- 19 עד 23 זולת אם נאמר אחרת בפרק זה.

<שרה קנדלר: "

עמר בר-לב: מה החרגתם?

<שרה קנדלר: החרגנו פה את כל ההוראות הגילוי, כל הדברים שהם פרטניים לחברה בגלל האנונימיות.

<שרה קנדלר: למשל, העברת דיווחים למחזיקים, אין פה רישום למרשם של ניירות ערך, פרסום תמורת ההצעה, כל ההוראות שחלות על התאגיד הספציפי כי יש פה באמת את אנונימיות של התאגידים.

<שרה קנדלר: חשובה גם האגרה המשתנה.

<שרה קנדלר: פטרנו ב-P2P את האגרה המשתנה.

<שרה קנדלר: יש רק את האגרה הקבועה של פעם בשנה ולא פר הצעה.

<שרה קנדלר: זה פטור חשוב.

<שרה קנדלר: ממשיכה להקריא: "חובות רכז ההצעה בהצעת איגרות חוב באופן מבוזר.

<שרה קנדלר: 24ב.

<שרה קנדלר: א.

<שרה קנדלר: רכז ההצעה – 1.

<שרה קנדלר: יגבש מודל מפורט שמטרתו פיזור הסיכון למשקיעים בין אגרות חוב של חברות מציעות, לפי אמות מידה, לרבות רמת הסיכון וגובה הריבית של איגרות החוב של החברות המציעות (להלן – מודל הפיזור).

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: יקצה את כספי המשקיעים בין אגרות החוב של חברות מציעות לפי מודל הפיזור, כך שהיקף כל השקעה באיגרות חוב של חברה מציעה לא יעלה על שיעור של חמישה אחוזים מסכום ההשקעה הכוללת של אותו משקיע.

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: ינקוט אמצעי דרישה וגביה סבירים כדי לגבות את תשלומי הקרן או הריבית הנובעים מאגרות החוב שלא נפרעו.

<שרה קנדלר: 4.

<שרה קנדלר: יעביר למשקיעים את זהותה של החברה המציעה ואת פרטי ההתקשרות עימה, במקרה שהחברה המציעה לא פרעה את תשלומי הקרן או הריבית הנובעים מאיגרות החוב שלה.

<שרה קנדלר: 5.

<שרה קנדלר: יאפשר לכל משקיע לבטל את השקעתו בתוך זמן סביר ממועד העברת כספים על ידו, טרם הקצאת כספי המשקיע בין איגרות חוב של חברות מציעות.

<שרה קנדלר: "

<קריאה: זאת אומרת שהאנונימיות היא מותנית ביצועים.

<קריאה: ברגע שאני לא עומדת בהחזרים אז אין אנונימיות.

<שרה קנדלר: נכון, את מאבדת את אנונימיות.

<שרה קנדלר: יש טעות בסעיף 4.

<שרה קנדלר: צריך להוסיף בסוף הסעיף את המילה "במועדן".

<שרה קנדלר: ממשיכה להקריא: "ב.

<שרה קנדלר: רכז ההצעה שמפעיל קרן להחזר חובות – 1.

<שרה קנדלר: יחליט מהן מטרות השימוש בכספי הקרן להחזר חובות ואת אופן השימוש בה.

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: יחליט מהו היקף תשלום שכל משקיע יידרש להפריש לטובת הקרן להחזר חובות.

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: יורה על התנאים שבהתקיימם יהיה משקיע זכאי לקלת החזר מהקרן להחזר חובות.

<שרה קנדלר: דיווחי רכז ההצעה בהצעת איגרות חוב באופן מבוזר.

<שרה קנדלר: 24ג.

<שרה קנדלר: בדוח השנתי המוגש לרשות ומפורסם באתר האינטרנט כאמור בתקנה 6, יופיעו גם הפרטים הבאים: 1.

<שרה קנדלר: המודל שקבע רכז ההצעה לשם פיזור הסיכון למשקיעים בין הצעות שונות.

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: אופן הקצאת כספי המשקיעים בין ההצעות השונות לפי מודל הפיזור.

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: ציון העובדה בדבר אי גילוי זהות החברה המציעה למשקיעים בה, אלא במקרה שהחברה המציעה לא פרעה את תשלומי קרן או הריבית הנובעים מאיגרות החוב שלה.

<שרה קנדלר: 4.

<שרה קנדלר: פרטים אודות האמצעים אותם נוקט רכז ההצעה לגביית תשלומי הקרן או הריבית של איגרות החוב שלא נפרעו במועד הנדרש על פי תנאיהן.

<שרה קנדלר: 5.

<שרה קנדלר: אם רכז ההצעה מפעיל קרן להחזר חובות – פרטים בדבר אופן השימוש בקרן לחזר חובות וההיקף הכספי שהופרש על ידי משקיעים לקרן.

<שרה קנדלר: 6.

<שרה קנדלר: ממוצע שיעורי חובות שלא נפרעו במועדם של איגרות חוב של חברות מציעות שבוצעו באמצעות רכז ההצעה, לתקופת עבר של 5 שנים או ממועד תחילת הפעילות של רכז ההצעה, פי המוקדם ופירוט שיעורי החובות כאמור לפי שנה.

<שרה קנדלר: 7.

<שרה קנדלר: פירוט אודות התשואה האפקטיבית למשקיעים בתקופת הדוח לעומת התחזיות שפרסם רכז הצעה.

רועי פולקמן: למה סיפור הקרן להחזר חובות הוא אופציונאלי.

רועי פולקמן: אם כבר החלטתם אז שיהיה לכולם.

רועי פולקמן: למה זה אופציונאלי?

<חמוטל דרקסלר: חשבנו על זה והאפשרויות היו האם לא לדרוש את זה בכלל, או לדרוש את זה לא כאופציונאלי?

<חמוטל דרקסלר: האם זה היה חובת גילוי?

<חמוטל דרקסלר: זה מה שבחרנו בסוף.

<חמוטל דרקסלר: ראינו את זה על בסיס המודל הבריטי שקיים.

<חמוטל דרקסלר: הרעיון פה הוא שבכל זאת יש לזה עלות מבחינת המשקיע.

<חמוטל דרקסלר: הוא יצטרך להפריש איזה סכום מההשקעה שלו ולממן את קרן הביטחון.

<חמוטל דרקסלר: יש מקום שהמשקיע הוא זה שיבחר אם לעשות זאת.

רועי פולקמן: זאת אומרת, כל פלטפורמה תצטרך להגיד אם יש לה קרן חוב ואז אני אוכל להשוות.

<שרה קנדלר: זה כמו דירוג של אג"ח.

רועי פולקמן: אם אני אגיד שאני רוצה מוצר כזה, תדע שאני מתמחר את זה.

<שרה קנדלר: אתה תשלם על זה.

<כפיר בטאט: אגב, גם בפרטיים, אז חברה אחת יש לה קרן ביטחון וחברה אחרת לא.

רועי פולקמן: אז אני כמשקיע אצטרך להחליט אם זה שווה לי את העלות נוספת הזאת.

<שרה קנדלר: ממשיכה להקריא: "פרסום באתר האינטרנט 24ד.

<שרה קנדלר: באתר האינטרנט יפרסם רכז ההצעה גם פרטים אלה: 1.

<שרה קנדלר: המידע המפורט כאמור בתקנה 24ח.

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: ציון העובדה בדבר אי גילוי זהות החברה המציעה למשקיעים בה, אלא במקרה שהחברה המציעה לא פרעה במועדם את תשלומי קרן או הריבית הנובעים מאיגרות החוב שלה.

<שרה קנדלר: ניירות הערך המוצעים בהצעת איגרות חוב באופן מבוזר 24ה.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנה 13, בהצעת איגרות חוב באופן מבוזר, חברה מציעה תציע ניירות ערך שם איגרות חוב בלבד.

<שרה קנדלר: תמורת ההצעה 24ו.

<שרה קנדלר: א.

<שרה קנדלר: סכום התמורה המרבי במספר הצעות של איגרות חוב באופן מבוזר כאמור בפרק זה ובהצעות לפי פרק ג' של חברה מציעה, במהלך תקופה של 12 חודשים עוקבים, לא יעלה על שישה מיליון שקלים חדשים ובלבד שסכום התמורה המרבי בהצעות לפי פרק ג' לא יעלה על סכומים הנקובים בתקנה 14.

<שרה קנדלר: ב.

<שרה קנדלר: לעניין תקנה זו יחולו ההוראות הקבועות בתקנה 14(ד) ו-(ה).

<שרה קנדלר: תמורה ממשקיע בודד 24ז.

<שרה קנדלר: א.

<שרה קנדלר: בהשקעה במספר הצעות איגרות חוב באופן מבוזר כאמור בפרק זה ובהצעות לפי פרק ג', סכום התמורה המרבי ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל לעניין סעיף 15(ב)(4א)(ג) לחוק, לא יעלה על 50,000 שקלים חדשים בהצעה אחת או במספר הצעות אחרות בכל תקופה של 12 חודשים עוקבים, ובלבד שסכום התמורה ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל בהצעות לפי פרק ג' לא יעלה על הסכומים הנקובים בתקנה 15(א) ו- (ב). ב.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א), בהשקעה במספר הצעות איגרות חוב באופן מבוזר כאמור בפרק זה ובהצעות לפי פרק ג', סכום התמורה המרבי ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל שהכנסתו השנתית עולה על 500,000 שקלים חדשים, לא יעלה על 10% מהכנסתו השנתית בהצעה אחת או במספר הצעות אחרות בכל תקופה של 12 חודשים עוקבים, ובלבד שסכום התמורה ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל בהצעות לפי פרק ג' לא יעלה על הסכומים הנקובים בתקנה 15(ב).

עמר בר-לב: זאת אומרת שמשקיע בודד יצטרך לבוא עם תלושי שכר?

<שרה קנדלר: הוא יצטרך אישור רואה חשבון.

<שרה קנדלר: בתקנה 1 הגדרנו מה זאת הכנסה שנתית, לפי אישור רואה חשבון המאשר לפי גובה הכנסתו.

<שרה קנדלר: זה קיים כבר רק הזזנו מקום את ההגדרה.

<שרה קנדלר: שוב, אם אתה לא רוצה להצהיר הצהרה, אתה יכול להשקיע את ה-50,000.

<שרה קנדלר: אם אתה רוצה יותר מזה אז אתה צריך.

<שרה קנדלר: ג.

<שרה קנדלר: על אף האמור בתקנת משנה (א), בהשקעה במספר הצעות איגרות חוב באופן מבוזר כאמור בפרק זה ובהצעות לפי פרק ג', סכום התמורה המרבי ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל, שכספו הוקצה בין איגרות חוב של חברות מציעות כך שהיקף כל השקעה באיגרות חוב של חברה מציעה לא עולה על שיעור של אחוז אחד מסכום ההשקעה הכוללת של אותו משקיע, לא יעלה על 250,000 שקלים חדשים בהצעה אחת או במספר הצעות אחרות בכל תקופה של 12 חודשים עוקבים, ובלבד שסכום התמורה ממשקיע בודד שאינו משקיע מוביל בהצעות לפי פרק ג' לא יעלה על הסכומים הנקובים בתקנה 15(א) ו- (ב); שר האוצר בהתייעצות עם הרשות רשאי לשנות את הסכומים והתנאים הקבועים בתקנת משנה זו.

<שרה קנדלר: "

<איל לב-ארי: הנוסח הזה ער חקיקת משנה?

<איל לב-ארי: אני לא מכיר כזאת סייפה.

<שרה קנדלר: אני לא חושבת, אני חושבת שזה הוכנס בשלבים יותר מאוחרים.

רועי פולקמן: מה הבעיה?

<איל לב-ארי: זה עוקף בעצם את הוועדה.

<איל לב-ארי: סעיף 15ב לחוק ניירות ערך - - -

רועי פולקמן: זה מקובל שאתה אומר שאתה רוצה איזה מרחב.

<איל לב-ארי: הוא עוקף בעצם את סעיף ההסמכה בחוק.

<איל לב-ארי: הסעיף בחוק אומר - - - אתם רוצים את הגמישות אבל היא לא מתאפשרת לדעתנו מבחינת ההסמכה בחוק, כי 4א מדבר על זה שבעצם כל התנאים וההגבלות שקובע השר, טעונות אישור ועדת כספים.

<איל לב-ארי: אתה לא יכול לבוא בתוך התקנות ולעקוף את מה שנקבע בחקיקה הראשית שחייבת את אישור הוועדה.

<איל לב-ארי: גם הוועדה עצמה לא יכולה בתקנות לאשר את זה.

<איל לב-ארי: זה סותר בעצם את החוק.

<שרה קנדלר: אז אנחנו מוחקים את הסיפה.

עמר בר-לב: גם אי-אפשר וגם זה לא ראוי.

רועי פולקמן: אפרופו הדיון שלנו על עודף רגולציה זה שצריך לתת למערכת לעבוד.

רועי פולקמן: הרציונל מאושר פה.

רועי פולקמן: אבל אם אתה צריך להעלות מ-250 ל-300, למה לחזור לוועדת כספים?

רועי פולקמן: יש גבול לאינטראקציות האלה.

עמר בר-לב: אם אתה רוצה להצמיד למדד כלשהו, מילא.

עמר בר-לב: נעשו דברים שקפצו מתקציב של מיליון לתשעה מיליון.

רועי פולקמן: אתה אומר שמבחינה פרוצדורלית אי-אפשר לעשות את זה.

<איל לב-ארי: מהותית.

<איל לב-ארי: סעיף ההסמכה בחוק לא מאפשר את זה.

<שרה קנדלר: נצטרך לחזור לוועדה.

<שרה קנדלר: ממשיכה להקריא: "ד.

<שרה קנדלר: לעניין תקנה זו יחולו ההוראות הקבועות בתקנה 15(ג) ו-(ד).

<שרה קנדלר: מסמכים ומידע שיצורפו להצעת איגרות חוב באופן מבוזר 24ח.

<שרה קנדלר: איגרות חוב באופן מבוזר יצרף רכז ההצעה את המסמכים האלה ואת המידע המפורט בתקנה זו בלבד: 1.

<שרה קנדלר: אפשרות ביטול ההזמנה והמנגנון לביטול כאמור בתקנה 24ב(א)(5).

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: מידע בדבר שיטות ההערכה לדירוג שעליהן החליט ושלפיהן הוא פועל, כאמור5(8).

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: מידע בדבר מודל פיזור הסיכון למשקיעים שקבע רכז ההצעה ואופן הקצאת כספי המשקיעים על ידי רכז ההצעה לפי מודל הפיזור האמור, כאמור בתקנה 24ב(א)(1) ו-(2).

<שרה קנדלר: 4.

<שרה קנדלר: ממוצע שיעורי החובות שלא נפרעו במועדם על ידי חברות מציעות באמצעות רכז ההצעה, לתקופת עבר של 5 שנים מלאות או מרגע תחילת הפעילות של רכז ההצעה, תוך אזהרה כי אין כל בטוחה שנתוני העבר יתקיימו בשנית.

<שרה קנדלר: 5.

<שרה קנדלר: פירוט אודות התשואה האפקטיבית באיגרות חוב של חברות מציעות באמצעות רכז ההצעה במהלך 12 החודשים האחרונים וכן היחס שלהן לעומת התחזיות שפרסם רכז ההצעה בעבר.

<שרה קנדלר: 6.

<שרה קנדלר: מידע בדבר האמצעים אותם נוקט רכז ההצעה כדי לגבות את תשלומי הקרן או הריבית הנובעים מאגרות חוב שלא נפרעו כאמור בתקנה 24(ב)(א)(3), ובכלל זה פרטים בדבר מועד נקיטת האמצעים, סוג האמצעים שינקטו, נותני השירותים בהם נעזר רכז ההצעה והמועד בו יועברו פרטי המידע של החברות המציעות למשקיעים, כאמור בתקנה 24(ב)(א)(4).

<שרה קנדלר: 7.

<שרה קנדלר: מידע בדבר הקמתה או אי הקמתה של קרן להחזר חובות ואם הוקמה קרן להחזר חובות כאמור, גם מידע בדבר מטרות השימוש בקרן להחזר חובות, אופן השימוש בה, ההיקף הכספי שכל משקיע נדרש להפריש לטובת הקרן, התנאים שבהתקיימם יהיה משקיע זכאי לקבלת החזר מקרן להחזר חובות והסיכונים הכרוכים בהשקעה גם בהתקיים קרן להחזר חובות.

<שרה קנדלר: 8.

<שרה קנדלר: המידע והאזהרות המפורטות בתקנה 19(א)(3)(ב) עד (ד) ט-(ו).

<שרה קנדלר: 9.

<שרה קנדלר: פירוט בדבר הסיכונים הכרוכים ברכישת איגרות החוב של החברות המציעות, בין היתר עקב הסיכון לחדלות פירעון של החברות המציעות ואפשרות אובדן כספי ההשקעה כולה.

<שרה קנדלר: דיווחי רכז ההצעה למשקיעים לאחר השלמת ההצעה 24ט.

<שרה קנדלר: בהצעה של איגרות חוב באופן מבוזר רכז הצעה יעביר לכל משקיע שהשקיע באיגרות חוב באופן מבוזר, דיווח אחת לרבעון שיכלול את הפרטים הבאים בלבד: 1.

<שרה קנדלר: היקף כל השקעה בחברה מציעה בתיק ההשקעות הכולל של המשקיע, ללא ציון פרטי החברה המציעה.

<שרה קנדלר: 2.

<שרה קנדלר: פירוט פירעונות שביצעו החברות המציעות במהלך הרבעון של איגרות החוב בהן מחזיק המשקיע המרכיבות את תיק ההשקעות הכולל.

<שרה קנדלר: 3.

<שרה קנדלר: היקף הקרן והריבית שנותרו לתשלום ביחס לכל השקעה באיגרות חוב של החברות המציעות, ובמצטבר בתיק ההשקעות הכולל.

<שרה קנדלר: 4.

<שרה קנדלר: סך כל תשלומי העמלות שגבה רכז ההצעה מהמשקיע במהלך התקופה.

<שרה קנדלר: 5.

<שרה קנדלר: שיעורי החובות שלא נפרעו במועדם בתיק ההשקעות הכולל והיקפיהם.

<שרה קנדלר: 6.

<שרה קנדלר: פירוט האמצעים שבוצעו לגביית תשלומי הקרן או הריבית הנובעים מאיגרות החוב שבתיק ההשקעות הכולל של המשקיע שלא נפרעו במועדם, תוך יידוע המשקיעים ככל שלא ננקטו אמצעים כאמור.

<שרה קנדלר: 7.

<שרה קנדלר: היקפי ההחזרים למשקיע מקרן להחזר חובות, אם בוצעו.

<שרה קנדלר: פרק ה': הערות כלליות תיקון תקנה 25 בתקנה 25(א) לתקנות העיקריות, במקום "הסכומים הקבועים בתקנות 2, 11, 14, 15 ו-24" יבוא "הסכומים קבועים בתקנות 2, 11, 14, 15, 24, 24ו, ו-24ז" ובמקום "1,000" יבוא "5".

<שרה קנדלר: " זה עניין של ההצמדות של הסכומים.

<שרה קנדלר: תיקון תקנה 26 בתקנה 26 לתקנות עיקריות, האמור בה יסומן "(א)".

<שרה קנדלר: המילים "(להלן – יום התחילה)" יימחקו, ואחריו יבוא: "(ב) על אף האמור בתקנות משנה (א), תחילתה של תקנה 11(א)(2) ביום י"א בטבת התשפ"א (26 בדצמבר 2020.

<שרה קנדלר: " פה זאת הקלה גדולה שאנחנו רוצים להכניס לעומת התקנות הקיימות.

<שרה קנדלר: בעצם, ויתור לשנים הקרובות על האגרה המשתנה כדי לתת מן הגנת ינוקא ולתת תמריץ כדי שהפלטפורמות יוכלו לעבוד.

<שרה קנדלר: תהיה רק האגרה הקבועה בלי האגרה המשתנה בכלל.

<שרה קנדלר: P2P, כמו שאמרתי קודם, גם אחרי זה לא יצטרכו.

<שרה קנדלר: מימון המונים זאת הוראת מעבר.

<שרה קנדלר: "ביטול תקנה 27 תקנה 27 לתקנות עיקריות – בטלה.

<שרה קנדלר: "

רועי פולקמן: אמרנו שעסק שלא מחזיר הלוואה צריך יהיה לפרסם את פרטיו.

<שרה קנדלר: לא פומבי, למי שמשקיע בחברה.

רועי פולקמן: מה זאת אומרת לא החזיר?

רועי פולקמן: נגיד שהוא לקח 5 מיליון ויש לו בעיה להחזיר חצי מיליון.

רועי פולקמן: מפרסמים אותו?

רועי פולקמן: יכולות להיות כאן השפעות מזיקות.

רועי פולקמן: גופים אחרים ידעו את זה, לא יתנו לו הלוואות, יהיה פה שיימינג.

<חמוטל דרקסלר: זה לא יפרסמם אלא יעביר למשקיע.

רועי פולקמן: מה זה משקיע?

רועי פולקמן: זה יכול להיות 500 אנשים.

<שרה קנדלר: ברגע שהם לא מקבלים את התשלום שהם אמורים לקבל, יש דיפולט.

רועי פולקמן: מה זה לא מקבלים?

רועי פולקמן: איחור של חודש נחשב לא מקבלים?

רועי פולקמן: אם הוא לא החזיר 10% מההלוואה שלו, זה נחשב לא מקבלים?

רועי פולקמן: יש פה איזה עניין.

רועי פולקמן: יכול להיגרם נזק משמעותי לעסק ברגע שיפורסם שהוא עסק שלא מחזיר את חובותיו בפלטפורמה.

רועי פולקמן: השאלה מה זה לא מחזיר?

רועי פולקמן: יום איחור זה לא מחזיר?

רועי פולקמן: שבוע איחור זה לא מחזיר?

רועי פולקמן: פנו אליו ארבע פעמים?

רועי פולקמן: מיצו את אופן גביית החובות ממנו?

<שרה קנדלר: אנחנו נצטרך לתת עמדת פרשנות ולראות איך בפועל זה קורה.

<שרה קנדלר: אין לי תשובה כרגע.

<חמוטל דרקסלר: אנחנו חושבים שנכון לקבוע בחוק את ההגנה המרבית למשקיעים שאומרת, שאם הם לא עומדים בלוח הפירעון שהם מתחייבים אליו - - -

רועי פולקמן: הייתי רוצה להציע, לפחות בינתיים, שהתנאים לפרסום יפורסמו ללווה מראש.

<שרה קנדלר: שהרכז יגיד?

רועי פולקמן: כו.

רועי פולקמן: אני עסק ואתה מראש תגיד לי באיזה תנאים זאת תהיה הפרה.

<שרה קנדלר: הבנתי.

<שרה קנדלר: זה חלק מהחובות.

<שרה קנדלר: הרכז יצטרך להגיד מראש.

רועי פולקמן: הוא יהיה חייב להגיד מראש.

רועי פולקמן: זה גם ידרוש סוג של תחרות עסקית מסוימת.

רועי פולקמן: אצל אחד זה יהיה אחרי עשרה ימים, אצל אחד זה יהיה 3 פעמים התראות.

רועי פולקמן: אני לא רוצה לגלות שבגלל בירוקרטיה, שלחו לי מכתב ששכחתי לשלם ופתאום אני אגלה שפרסמו לכולם שהעסק שלי לא מחזיר את חובותיו ויהיה לי פרסום גורף.

<שרה קנדלר: הבנו.

<שרה קנדלר: אנחנו ננסח עם אייל.

רועי פולקמן: אנחנו אומרים שהרכז יפרסם מראש לעסק את התנאים שבגינם ייחשב אי החזר שיצרך פרסום פרטיו ללווה, כי יכולות להיות לזה השלכות שליליות על העסק.

רועי פולקמן: כמובן, את אותם תנאים יפרסמו גם למשקיעים.

רועי פולקמן: אני לא קובע כרגע את הכללים כי אני לא קובע אותם אבל לפחות יהיה כאן גילוי נאות.

רועי פולקמן: אנחנו נצביע בכפוף לתוספת שכרגע אמרנו לגבי הגילוי גם לבעל העסק וגם למשקיע, מה ייחשב אי החזר ובאיזה תנאים ייחשב אי החזר.

רועי פולקמן: מי בעד התקנות כפי שהוקראו?

רועי פולקמן: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין תקנות ניירות ערך (הצעת ניירות ערך באמצעות רכז הצעה) (תיקון), התשע"ז-2017, נתקבלו.

רועי פולקמן: אושר פה אחד.

רועי פולקמן: שיהיה בהצלחה.

רועי פולקמן: מיקי יוודא שאתם חוזרים במועד הנדרש לדווח על התפקוד של הדבר הזה.

רועי פולקמן: אם הוא ישכח, הוא ישלח לי מייל.

רועי פולקמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.