ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 497, 2017-11-15 09:30

יעקב מרגי: שלום לכולם.

יעקב מרגי: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט של הכנסת.

יעקב מרגי: 15 בנובמבר 2017, כ"ו בחשוון תשע"ח.

יעקב מרגי: הנושא – הכללת יוצאי אתיופיה בתכנית החומש של ההשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: דיון מעקב על הדיון שהתקיים כאן סביב הכללת – הכללת?

יעקב מרגי: אני אתקן – העצמת הקהילה.

יעקב מרגי: ברוך שהשם שבני הקהילה האתיופית כבר משולבים בחברה בזכות ולא בחסד בתחומים רבים ואנחנו רוצים להעצים את זה.

יעקב מרגי: להעצים זאת ואני יודע שיש התייחסות מיוחדת בתכנית החומש של המל"ג.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים קצת לשמוע ולראות איך אנחנו יכולים לסייע; ואם הכל נעשה כמו שצריך, מותר לנו גם לברך.

יעקב מרגי: חבר הכנסת אתה רוצה לשמוע קודם או להתייחס במספר מילים?

דב חנין: תודה אדוני.

דב חנין: אם אפשר להגיד כמה מילים, אני אשמח.

יעקב מרגי: בבקשה.

דב חנין: ראשית אני רוצה אדוני יושב הראש לברך אותך על הדיון הזה.

דב חנין: החשיבות שלו היא מאד מאד גדולה.

דב חנין: זה לא דיון ראשון של הוועדה הזו בנושא של מקומם של יוצאי אתיופיה במערכת ההשכלה הגבוהה וטוב שהוועדה תעשה מעקב אחרי הנושא הזה.

דב חנין: בהקשר הזה אני רוצה להביע הערכה על הפעילות ועל העשייה של התאחדות הסטודנטים ועל הפעילות ועל המאבק שלהם בנושא הזה.

דב חנין: אני רק רוצה לומר שהשאלות שאנחנו נשמע ואני גם אתייחס אליהן בהמשך, השאלות הפרטניות שנוגעות למה שקורה בהשכלה הגבוהה, כמובן תהיינה במרכז הדיון הזה, אבל ההשכלה הגבוהה מתחילה הרבה קודם.

דב חנין: ההשכלה הגבוהה מתחילה במערכת חינוך שהיא הרבה הרבה קודם.

דב חנין: אני שומע למשל על תכניתו של שר החינוך להגדיל מאד את מספר התלמידים שמסיימים 5 יחידות במתמטיקה.

דב חנין: זו תכנית דגל של משרד החינוך.

דב חנין: אני מקבל פה נתונים מאגודת עולי אתיופיה, שהם נתונים בעצם רשמיים של משרד החינוך, שמלמדים שלאורך השנים, אם אנחנו מסתכלים על השנים האחרונות משנת 2011 עד שנת 2016, המספר של יוצאי אתיופיה שזכאים לבגרות ברמה של 5 יחידות במתמטיקה, נמצא עדיין על הגבול הנמוך ביותר.

דב חנין: זה נע בין 30 וכמה ל-40 וכמה.

דב חנין: אנחנו באמת במספרים מאד מאד קטנים.

דב חנין: כאשר 5 יחידות במתמטיקה הן סוג של תעודת כניסה לכמה וכמה ערוצי אקדמיה משמעותיים, אם אנחנו מדברים על מוביליות אקדמית ויכולת להתפתח.

דב חנין: ולכן מאד חשוב להתעסק במה קורה בתוך ההשכלה הגבוהה, אבל חשוב לא פחות לשים את הזרקור על מה קורה לאורך הדרך, מגן הילדים, בית הספר היסודי, בתי הספר המוסללים שעדיין קיימים לצערנו.

דב חנין: בתי הספר התיכוניים ומקומם של יהודי אתיופיה בתוך בתי הספר התיכוניים.

דב חנין: דיברתי על בגרות במתמטיקה, אפשר להזכיר גם בגרות באנגלית.

דב חנין: גם שם המצב בחמש יחידות הוא לא ממש טוב.

דב חנין: יש הבדל בין השיעור של יוצאי אתיופיה שזכאים לתעודת בגרות בכלל, לבין שיעורם של יוצאי אתיופיה שזכאים לתעודת בגרות עם דגשים למשל על אנגלית ומתמטיקה, שהם מאד מאד חשובים.

דב חנין: ביחס למערכת ההשכלה הגבוהה, אני מקווה שאנחנו נשמע על התקדמות בתחום הזה, אבל הדרישה שלנו בדיונים הקודמים הייתה שכל הנושא הזה לא יהיה במסגרת משרד הקליטה.

דב חנין: אנחנו לא מדברים על שאלות של קליטה, אנחנו מדברים על סיפור שנמצא בארץ הרבה מאד שנים.

דב חנין: אין ספק שהוא סובל מהרבה אפליות והרבה בעיות, אבל הבעיות האלה הן לא בעיות של הקליטה.

דב חנין: הן בעיות של החברה הישראלית.

דב חנין: ולכן המקום הנכון בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה, המערכת שצריכה לקבל על עצמה את האחריות ואת ההובלה היא המל"ג.

דב חנין: זו הייתה הדרישה שלנו לאורך כל הדרך ואני מקווה שאנחנו נשמע פה על התקדמות בכיוון הזה.

דב חנין: תודה לך אדוני יושב הראש.

יעקב מרגי: אתמול היה אצלי דיון אחר, אפרופו, בסוגיית הדרוזים בהשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: מסתבר שיש תקציב ייעודי, שאיפה הוא חונה?

יעקב מרגי: הוא חונה במשרד החינוך.

יעקב מרגי: נכון שיש קשר, אבל בניתוק מוחלט מהמל"ג והות"ת.

יעקב מרגי: ות"ת כשלעצמו עושה פעולות, אבל כשמקבלים החלטות ממשלה צריך לעשות אותן במושכל, בהידברות.

יעקב מרגי: אין ספק.

יעקב מרגי: אלעזר, אתה רוצה לדבר או לשמוע קודם?

אלעזר שטרן: אני רוצה לשמוע ואולי לומר משפט אחד.

אלעזר שטרן: אני חושב שבאמת בדיונים האלה אנחנו כבר ראינו איפה נכון, בגלל ההסתכלות הכוללת.

אלעזר שטרן: תלוי במה אתה מסתכל.

יעקב מרגי: אז בואו נשמע קודם כל.

אלעזר שטרן: אני מעדיף לשמוע.

יעקב מרגי: אני אשמע קודם כל מהות"ת, נציגי הות"ת שיתנו לנו סקירה מה נעשה.

יעקב מרגי: אבל רק להזכיר, בסיכום של הדיון הקודם הודעתם לנו שהמל"ג מקים ועדת היגוי להנגשה והייתה הבטחה שיהיו גם נציגים מקרב העדה.

יעקב מרגי: אז תני לנו סקירה, בבקשה.

<יעל סימן טוב: אוקיי, אז אכן לפני כשנה הקים הות"ת ועדת היגוי להנגשת ההשכלה הגבוהה ליוצאי אתיופיה.

יעקב מרגי: רק לא הצגת את עצמך.

<יעל סימן טוב: סליחה.

<יעל סימן טוב: יעל סימן טוב-כהן, אני ממונה על התחום החברתי בות"ת, במועצה להשכלה גבוהה ובין היתר על הנושא הזה של הנגשת ההשכלה הגבוהה ליוצאי אתיופיה.

<יעל סימן טוב: הטיפול בנושא הזה הועבר לות"ת לפני כשנה.

<יעל סימן טוב: ות"ת הקימה ועדת היגוי לטובת הנושא.

<יעל סימן טוב: בראש הוועדה עומד פרופסור יוסי שיין מאוניברסיטת תל אביב, שהוא חבר ות"ת, חבר מליאת ות"ת.

<יעל סימן טוב: יחד איתו בוועדה גברת פנינה תמנו שאטה, נציגת ציבור.

<יעל סימן טוב: פרופסור שפרא שגיא מאוניברסיטת בן גוריון שהיא חברת מל"ג.

<יעל סימן טוב: הרב ד"ר שרון שלום מאוניברסיטת ברק אילן.

<יעל סימן טוב: ד"ר ווביט וורקו מנגיסו מהמכללה האקדמית דוד ילין.

<יעל סימן טוב: ד"ר חן ליפשיץ מהמכללה האקדמית אשקלון.

<יעל סימן טוב: הגברת זויה מקונן דגו, נציגת ציבור.

<יעל סימן טוב: מר ג'גאו בימרו, נציג הסטודנטים וגברת מיכל גילברט, נציגת משרד האוצר.

<יעל סימן טוב: בנוסף יש שלושה משקיפים לוועדה.

<יעל סימן טוב: נציגת משרד ראש הממשלה והדרך החדשה, קסאי, שיושבת כאן.

<יעל סימן טוב: מר אייל ניצני, נציג מינהל הסטודנטים, משרד העלייה והקליטה ונציגות התאחדות הסטודנטים.

<יעל סימן טוב: הוועדה נפגשה מספר פעמים, מיפתה את החסמים ובעצם המליצה על שלב א' בתכנית ההנגשה ליוצאי אתיופיה.

<יעל סימן טוב: אני רק אפתח אולי בקצת נתונים על שיעור הסטודנטים במערכת.

<יעל סימן טוב: שיעור הסטודנטים יוצאי אתיופיה במערכת ההשכלה הגבוהה עומד על כ-1.1 אחוזים.

יעקב מרגי: לעומת חלקם באוכלוסייה, כמה?

<יעל סימן טוב: חלקם באוכלוסייה 1.7%.

<יעל סימן טוב: בתואר הראשון שיעורם כ-1.3% ושוב, אנחנו מקבילים את זה באמת לחלקם באוכלוסייה, שהוא 1.7% ויותר מכך לחלקם בקבוצת הצעירים, קבוצת הגיל הרלבנטית להשכלה הגבוהה, שהוא כ-2.5%.

<יעל סימן טוב: כך שיש כאן פער ואנחנו ניסינו לגבש תכנית שככל הניתן מצמצמת את הפער, ותיכף אני אגיע לתכנית וגם לקביעת יעד בנושא הזה.

אלעזר שטרן: אם רק אפשר לשאול, אולי תתייחסי לזה אחר כך.

אלעזר שטרן: מעבר לאמירה חלקם בלימודים אקדמאיים, באיזה סוגים של מקצועות?

<יעל סימן טוב: אני בדיוק מגיעה לזה.

יעקב מרגי: היא תיכנס לזה.

<יעל סימן טוב: בדיוק מגיעה לזה.

אלעזר שטרן: אוקיי, תודה.

<יעל סימן טוב: אם אנחנו מסתכלים על התפלגות תחומי הלימוד, אז אנחנו רואים שכ-72% מקרב הסטודנטים לתואר הראשון לומדים תחומים של מדעי החברה, משפטים וחינוך.

<יעל סימן טוב: כ-8% נוספים לומדים מקצועות עזר רפואיים.

<יעל סימן טוב: קרוב ל-10% לומדים את מקצועות ההנדסה ו-10% הנוספים לומדים את יתר המקצועות – מדעי הרוח, מקצועות מדעיים, מקצועות פיזיקאליים, ביולוגים.

דב חנין: זו התפלגות מאד שונה מאשר ההתפלגות של ציבור הסטודנטים הכללי.

אלעזר שטרן: זה מה שרציתי לשאול.

<יעל סימן טוב: היא התפלגות שונה.

<יעל סימן טוב: יש כאן התמקדות חזקה הרבה יותר במדעי החברה וזה מבחינתנו גם כן נקודה שמהווה אתגר כדי לייצר יותר גיוון במקצועות הלימוד ולהביא אותם יותר למקצועות מדעיים.

אלעזר שטרן: כמה היא שונה בערך, אם אמרנו כאן 10%?

<יעל סימן טוב: באוכלוסייה הכללית כ-60% לומדים את מקצועות מדעי החברה.

אלעזר שטרן: אוקיי, זה פה 70 וכמה אחוז?

<יעל סימן טוב: כאן למעלה מ-70%.

אלעזר שטרן: ובמדעים המדויקים, ההנדסאים?

<יעל סימן טוב: אני יכולה להגיד לך על הנדסה, שההתפלגות הכללית מדברת על כ-17% שלומדים את מקצועות ההנדסה לעומת כ-10% כאן.

דב חנין: כשגברתי אומרת ממדעי החברה, אולי תתני לנו קצת פירוט מה הקטגוריה הכללית הזאת כוללת.

יעקב מרגי: היא אמרה – משפטים.

<יעל סימן טוב: מדעי החברה זה BA כללי, זה כלכלה, זה עבודה סוציאלית.

אלעזר שטרן: לא, אבל זו לא תשובה לשאלה.

יעקב מרגי: גברתי, למה שנוגע לבני הקהילה.

אלעזר שטרן: כן, זאת השאלה.

אלעזר שטרן: אני מבין שכלכלה זה לא שם.

<יעל סימן טוב: אני מניחה שיש כאן.

<יעל סימן טוב: אין לי כאן את הפירוט פר מקצועות הלימוד, אבל - - -

דב חנין: כשגברתי למשל מכלילה ביחד מדעי החברה עם משפטים, זה בדרך כלל הכללה לא מקובלת.

דב חנין: בכל האוניברסיטאות מדעי החברה זו פקולטה נפרדת, משפטים זו פקולטה נפרדת וזה גם תחום שונה.

<יעל סימן טוב: לא, אז אני יכולה לתת לך באופן יותר מדויק.

אלעזר שטרן: אבל זה לא יעזור לך משפטים.

אלעזר שטרן: סליחה שנייה, לפני שגברתי עונה לו.

דב חנין: גם וגם.

דב חנין: אני פשוט רוצה להבין.

אלעזר שטרן: אני אגיד על זה משפט אחד ונרד חזרה לעמדות אחוריות.

אלעזר שטרן: הרי כל השאלה פה ההשמה אחר כך.

אלעזר שטרן: זאת אומרת השמה בהשכלה אקדמאית.

אלעזר שטרן: זאת אומרת כמה מהתחומים האלה הם בשביל לסמן V, שזה הדיון - - -

יעקב מרגי: על תואר או תעסוקה.

יעקב מרגי: בסדר, אבל תנו לה לסיים.

יעקב מרגי: תמשיכי את הסקירה ונראה מה הלאה.

<יעל סימן טוב: אוקיי.

<יעל סימן טוב: כ-88% מקרב הסטודנטים יוצאי אתיופיה לומדים לתואר הראשון.

<יעל סימן טוב: כ-70% מהם נשים.

<יעל סימן טוב: כשליש לומדים באוניברסיטאות ו-14% במכללות לחינוך וכ-50% במכללות הכלליות.

אלעזר שטרן: איך זה ביחס לאוכלוסייה?

<יעל סימן טוב: התפלגות - - -

אלעזר שטרן: אפילו רק התפלגות אחת, באחוז בכלל.

אלעזר שטרן: כמה מהאוכלוסייה באוניברסיטאות, כמה במכללות.

<יעל סימן טוב: בתואר הראשון אני חושבת שכ-40% מהסטודנטים הם באוניברסיטאות.

אלעזר שטרן: ופה זה פי 1.5?

<יעל סימן טוב: כאן כשליש.

אלעזר שטרן: לא.

יעקב מרגי: כן.

<יעל סימן טוב: כן.

<יהודית גידלי: כן, כן.

אלעזר שטרן: בתואר הראשון?

<יעל סימן טוב: סטודנטים תואר ראשון כ-40% באוניברסיטאות.

יעקב מרגי: בכללי.

<יעל סימן טוב: וכ-60% במכללות.

אלעזר שטרן: אה, דיברת על האוניברסיטאות, לא על המכללות.

<יעל סימן טוב: טוב, בואו נעבור רגע לחסמים.

<יעל סימן טוב: חסמים עיקריים בהשתלבות במערכת ההשכלה הגבוהה.

<יעל סימן טוב: אז קודם כל כמו שהזכרתם, נתוני קבלה ללימודים אקדמאיים ונתוני הפתיחה שאנחנו מתמודדים איתם.

<יעל סימן טוב: שיעור הזכאים לבגרות בקרב יוצאי אתיופיה עומד על כ-55% ביחס לכ-76% בכלל הנבחנים בעברית בבגרות.

<יעל סימן טוב: שיעור בעלי הבגרות העומדים בדרישות הסף של האוניברסיטאות בקרב יוצאי אתיופיה עומד על 33%, ביחס לכ-66% - פי שניים – אצל הנבחנים בעברית.

<יעל סימן טוב: בבחינה הפסיכומטרית הציון הממוצע נמוך בכ-130 נקודות ביחס לנבחנים בשפה העברית.

<יעל סימן טוב: בנוסף לחסמים האלה, שעוסקים בנתוני הקבלה ללימודים אקדמאיים, חסמים נוספים שמיפינו הם העדר מידע, ייעוץ והכוונה קדם אקדמאיים.

<יעל סימן טוב: פערים ברמת מיומנויות השפה העברית והאנגלית.

<יעל סימן טוב: חסם כלכלי.

<יעל סימן טוב: שיעורי נשירה גבוהים במהלך התואר הראשון.

<יעל סימן טוב: תארים מתקדמים וסגל אנחנו רואים שם שיעור השתתפות מאד מאד נמוך של יוצאי אתיופיה.

<יעל סימן טוב: היעדים שהגדירה הוועדה: היעד הראשון הוא טיפוח שכבת מצוינות ותיכף ארחיב לגבי הנושא הזה.

<יעל סימן טוב: הגדלת מספר ושיעור הסטודנטים יוצאי אתיופיה במכינות ובתואר הראשון.

<יעל סימן טוב: יעד לצמצום שיעורי הנשירה במהלך התואר הראשון.

<יעל סימן טוב: גיוון תחומי הלימוד של הסטודנטים והגדלת מספר ושיעור הסטודנטים בתארים המתקדמים ובקרב אנשי הסגל.

<יעל סימן טוב: לפני כחודשיים אישרה מליאת ות"ת את השלב הראשון בהמלצות ועדת ההיגוי לתכנית ההנגשה ובין היתר אישרה הות"ת יעד להגדלת שיעור הסטודנטים בתואר הראשון עד לסוף החומש לכ-1.7% בדומה לשיעורם באוכלוסייה.

<יעל סימן טוב: בנוסף תכנית ההנגשה שגובשה כוללת מצד אחד הסתכלות הוליסטית, תכנית הוליסטית שנבנית בשלבים ובשלב הראשון אנחנו בונים אותה מהשלבים הטרום אקדמאיים דרך המכינות הקדם אקדמאיות, עד לסיום התואר הראשון.

יעקב מרגי: פעולות משותפות עם מערכת החינוך?

<יעל סימן טוב: אני תיכף אפרט לגבי מה כוללת התכנית הזאת.

<יעל סימן טוב: הנדבך השני היא תכנית מצטיינים, שגם לגביה אני תיכף ארחיב, וכל זה תוך הימנעות מיצירת מסגרות מבדלות במערכת ההשכלה הגבוהה, שזה עיקרון שכמובן שהוא הולך איתנו לכל אורך הדרך.

<יעל סימן טוב: למעט בתכנית אחת, שיש לנו התלבטות לגביה, אבל אני תיכף אציג.

<יעל סימן טוב: אני מתחילה בתכנית הכללית, שהולכת מהשלבים הטרום אקדמאיים.

<יעל סימן טוב: אנחנו מדברים כאן על תכנית לשיפור המידע וההכוון להשכלה הגבוהה, מתוך הבנה הצומת של הנגשת המידע הוא קריטי לצורך הגדלת מספר המועמדים להשכלה גבוהה ולצורך כך יש צורך פעילות אקטיבית יותר.

<יעל סימן טוב: לכן במסגרת תכנית הישגים להרחבת הנגישות להשכלה גבוהה בפריפריה, שמפעילה המל"ג, כשהמטרה שלה היא בעצם לאתר צעירים בעלי פוטנציאל ללימודים אקדמאיים.

<יעל סימן טוב: לסייע להם בהסרת חסמים, לסייע להם בבחירת תחום לימודים באמצעות כלים מקצועיים שפותחו במיוחד לטובת התכנית.

יעקב מרגי: חלופה לבחינות הפסיכומטריות.

<יעל סימן טוב: רגע, אני מגיעה לפסיכומטרי.

<יעל סימן טוב: קודם כל אנחנו מנסים לאתר את הצעירים ביישובים ובפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.

<יעל סימן טוב: וההחלטה הראשונה היא להוסיף כחמישה רכזים בשלב הראשון ואחר כך אנחנו נראה בהמשך, בהתאם לתוצאות.

<יעל סימן טוב: להוסיף חמישה רכזים ביישובים שבהם אנחנו יודעים שהיקף הצעירים יוצאי אתיופיה הוא הגדול ביותר.

<יהודית גידלי: את יכולה למנות את המקומות האלה?

<יעל סימן טוב: אנחנו מדברים על פריפריה גיאוגרפית וחברתית.

<יעל סימן טוב: עוד לא הוחלט סופית לאיזה יישובים ניכנס, כי יש תת ועדה של ועדת ההיגוי שמלווה את הנושא מול תכנית הישגים.

<יעל סימן טוב: יושב לידי ג'ג'או, הוא בתת הוועדה הזאת.

<יעל סימן טוב: הם צריכים להיפגש ולקבל החלטה בדיוק על היישובים, אבל ככל הנראה זה יהיה קריית מלאכי, נתניה ויישובים מהסוג הזה.

אלעזר שטרן: אבל מה יעשו הרכזים האלה?<

<יעל סימן טוב: הרכזים יושבים ביישובי הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.

יעקב מרגי: העצמה.

יעקב מרגי: איתור.

<יעל סימן טוב: הם רכזי השכלה גבוהה.

<יעל סימן טוב: המטרה שלהם היא לאתר צעירים בעלי פוטנציאל להשכלה גבוהה, שלא תמיד מהלך החיים שלהם הביא אותם לחשוב על כיוון של השכלה גבוהה ולפתוח בפניהם את האופציה הזאת, לסייע להם בבחירת תחום לימודים ובהסרת חסמים.

<יעל סימן טוב: ואני מגיעה כאן לחסם של הפסיכומטרי.

<יעל סימן טוב: כחלק מהעניין החלטנו לסייע בהכנה לפסיכומטרי ולהעניק וואוצ'רים דרך הישגים לכ-400 צעירים בשנה לקורסי פסיכומטרי.

<יעל סימן טוב: בנוסף לכך, דרך המכינות הקדם אקדמאיות אנחנו גם שם מעניקים תקצוב מיוחד במכינות למעטפת ליוצאי אתיופיה שהיא כוללת, בנוסף לתגבורים אקדמאיים, גם אפשרות להכנה למבחנים פסיכומטריים.

יעקב מרגי: ברשותך, היה פה דיון שישבה מולי סטודנטית שאפשרו לה לעבור את החלופה לפסיכומטרי של פויירשטיין והיא הצליחה והגיעה למסלול רפואה.

יעקב מרגי: התקבלה.

אלעזר שטרן: והיא לא היחידה.

יעקב מרגי: לא, לא.

יעקב מרגי: המוסדות להשכלה גבוהה מכירים בחלופה הזו, שהיא לא עושה הנחות.

יעקב מרגי: כולם הגיעו למסקנה, כל אנשי המקצוע הגיעו למסקנה שהפסיכומטרי מוטה תרבותית.

יעקב מרגי: זה לא רק ליוצאי אתיופיה.

יעקב מרגי: אנחנו לא באים לייצר משהו.

יעקב מרגי: אנחנו נגד.

יעקב מרגי: יושבים פה סביב השולחן, אם אני אגיד משהו ספציפי שמותאם רק ליוצאי אתיופיה אני אחטוף נזיפות.

יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים לייצר שום דבר, אבל הגיעו למסקנה שזה נוגע לא רק ליוצאי אתיופיה, שהפסיכומטרי מוטה תרבותי וקשה להגיע ל-700 ו-700 פלוס.

יעקב מרגי: אז נתאמץ, נתאמץ ונכין להם, נסייע להם בבחינות הקדם אקדמאיות, נסייע להם בלי לזלזל – וזה נכון אלינו, לא ליוצאי אתיופיה – להגיע ל-560 ל-600.

יעקב מרגי: אבל זה לא.

יעקב מרגי: אז אני אומר תרשו לעצמכם, תרשו – אני יודע את העמדה שלכם – תרשו לעצמכם קצת לדבר עם המוסדות להשכלה גבוהה לאמץ כבר את החלופות האלה.

יעקב מרגי: כי החלופות הן איכותיות והוכיחו את עצמן.

יעקב מרגי: והיא מצטיינת דיקן, אם לא אמרתי.

יעקב מרגי: אותה אחת שהתקבלה באמצעות החלופה של פויירשטיין, היא הייתה מצטיינת דיקן.

יעקב מרגי: בבקשה.

<יעל סימן טוב: אז באמת הנושא של המבחן הפסיכומטרי נדון פה הרבה- - -

יעקב מרגי: אם מדברים על הסרת חסמים צריך - - -

<יעל סימן טוב: בחדר הזה ונכון, הוא אכן בסופו של דבר חלק מתנאי הקבלה של המוסדות להשכלה גבוהה והמל"ג לא יכול להתערב בו, אבל יושבת כאן נציגת ור"ה, אולי היא תרצה להרחיב בעניין.

יעקב מרגי: להמליץ, להמליץ.

יעקב מרגי: זה הוויכוח האידיאולוגי ביני לבין המל"ג והת"ת.

יעקב מרגי: מותר לכם להמליץ.

יעקב מרגי: מותר לכם להפנות את תשומת לב המוסדות להשכלה גבוהה.

יעקב מרגי: זה לא פגיעה בחופש האקדמי.

יעקב מרגי: תנאי קבלה זה לא חופש אקדמי.

<יעל סימן טוב: ובכל מקרה מוסדות שמקבלים כמובן את הבחינה החלופית של פויירשטיין, אנחנו מברכים על כך, אבל חשוב לנו גם להתמודד עם מוסדות שלא משנים את תנאי הקבלה, כדי לאפשר לסטודנטים להצליח להגיע - - -

יעקב מרגי: אין בעיה.

יעקב מרגי: ודאי.

אלעזר שטרן: אני לא הבנתי את התשובה.

יעקב מרגי: אני אומר לך במילים פשוטות מה שהיא לא תאמר לך, או שהיא יכולה לומר, אבל היא תאמר לך את זה במילים-.

יעקב מרגי: המל"ג והת"ת לא מתערבים למוסדות להשכלה גבוהה בתנאי הקבלה.

יעקב מרגי: זה החופש שלהם בתנאי הקבלה.

יעקב מרגי: אני לא אומר לשנות סדרי בראשית, למרות שאני לא מבין למה.

יעקב מרגי: כי ככה היה לפני 70 שנה, אפשר לשנות.

יעקב מרגי: זה לא חופש אקדמי, תנאי קבלה, עם כל הכבוד.

יעקב מרגי: אנחנו כאן מדינה, באנו לנהל מדינה.

יעקב מרגי: זו דעתי.

יעקב מרגי: זה ויכוח שיימשך כנראה אחרי שאני אפילו אסיים את ה - - -

אלעזר שטרן: כמה שנים?

יעקב מרגי: נמשך כנראה.

יעקב מרגי: אתה יכול להכריע?

יעקב מרגי: אדרבא, בואו אנחנו המחוקקים ננסה ונראה.

יעקב מרגי: אני לא רוצה לחוקק את זה, אבל לפחות אני הייתי מצפה – זה דיון שחוזר על עצמו – מצפה שהמל"ג, הות"ת, שכן, הרי אם הוא לא היה מכיר שמוסד להשכלה גבוהה עושה צעדים שהם לא נוחים לו, הוא יידע להגיד להם עד כאן.

יעקב מרגי: הוא לא מתערב אקטיבית, אבל - - -

אלעזר שטרן: אז אני לא מבין את ה - - -

יעקב מרגי: רגע, רגע.

יעקב מרגי: הוא כבר מכיר בחלופה הזו של פויירשטיין ועוד כמה חלופות.

יעקב מרגי: פשוט זה מה שאני זוכר, פויירשטיין, אבל יש עוד כמה חלופות.

יעקב מרגי: אז הוא מכיר בזה, הוא מאפשר אותן.

יעקב מרגי: למה לא להמליץ ולעודד?

יעקב מרגי: לעודד, לא אמרתי לקבוע.

יעקב מרגי: מי שלא ירצה, אל תפגעו בקודש הקודשים של החופש האקדמי, בסדר, אבל לפחות תמליצו.

יעקב מרגי: אבל בואי, זה חסם אחד מתוך הרבה חסמים.

<יעל סימן טוב: נכון.

יעקב מרגי: אני הייתי רוצה שתעברי על החסם הכלכלי.

<יעל סימן טוב: רגע, אני עוברת לחסם של הבגרות.

יעקב מרגי: בסדר.

<יעל סימן טוב: מכינות קדם אקדמאיות, אנחנו תומכים שם במעטפת לימודית וכלכלית ליוצאי אתיופיה.

יעקב מרגי: כשאת אומרת כלכלית, מה זה?

<יעל סימן טוב: אז אוקיי, אז כלכלית זה בעיקר הולך למקום של מימון מעונות סטודנטים ומימון נסיעות.

<יעל סימן טוב: בנוסף המעטפת תומכת בשיעורי - - -

יעקב מרגי: שכר לימוד לא?

<יעל סימן טוב: רגע, אני מדברת על המעטפת.

<יעל סימן טוב: המעטפת תומכת גם בשיעורי עזר, בתגבורים אקדמאיים ובהכנה לפסיכומטרי, כמו שאמרתי.

<יעל סימן טוב: לגבי שכר לימוד, בהחלט אנחנו תומכים.

<יעל סימן טוב: במכינות הקדם אקדמאיות כשני שלישים מכלל הסטודנטים במכינות מוגדרים כראויים לסיוע.

<יעל סימן טוב: זו הגדרה למי שעומד במבחנים סוציו אקונומיים במכינות ומי שנמצא עומד בתנאים הללו, שזה כשני שלישים מתלמידי המכינות, מקבל מימון מלא לשכר הלימוד מהמדינה.

יעקב מרגי: מלא, או, זה מה שרציתי שתאמרי.

<יעל סימן טוב: אם באמצעות ות"ת, אם באמצעות הקרן לחיילים משוחררים.

יעקב מרגי: זה מה שרציתי שתאמרי לפרוטוקול.

יעקב מרגי: אני יודע שזה כך.

אלעזר שטרן: זה שנים.

יעקב מרגי: בסדר, אבל זה צריך להיאמר לפרוטוקול.

יעקב מרגי: מדברים על חסם כלכלי, מה הוא החסם הכלכלי.

יעקב מרגי: בסדר.

<יעל סימן טוב: בנוסף אני עוברת עכשיו לתואר הראשון.

<יעל סימן טוב: אנחנו נכנסנו בתואר הראשון עכשיו, החל מהשנה, עם מעטפת לימודית וכלכלית לסטודנטים יוצאי אתיופיה, שכוללת שיעורי עזר ותגבורים אקדמאיים, אסטרטגיות למידה.

<יעל סימן טוב: גם כאן מימון מעונות, אבחון לקויות למידה.

<יעל סימן טוב: המוסדות בעצם כבר מתחילים החל מעכשיו, מסמסטר א', להעמיד את הסיוע הזה לסטודנטים יוצאי אתיופיה בתואר הראשון, בכל שנות התואר הראשון, לא מוגבל לשנה א'.

יעקב מרגי: ליווי לאורך כל התואר.

<יעל סימן טוב: ליווי לאורך כל שנות התואר הראשון.

<יעל סימן טוב: בנוסף יש את המלגות ודמי הקיום שמעמיד מינהל הסטודנטים.

<יעל סימן טוב: מימון שכר לימוד מלא פלוס דמי קיום בגובה 600 שקלים לחודש.

<יעל סימן טוב: נמצא במינהל הסטודנטים.

<יעל סימן טוב: בעוד כשנתיים אמור לעבור גם הנושא הזה לאחריות ות"ת.

<יעל סימן טוב: אני עוברת עכשיו לתכנית המצטיינים, וכאן זו תכנית שאנחנו תופסים אותה כמאד מאד חשובה, מאד מרכזית מבחינתנו בתכנית ההנגשה.

<יעל סימן טוב: אנחנו מעוניינים לייצר באמצעותה שינוי תפיסתי ואנחנו מדברים על יצירת קבוצת מופת מקרב הסטודנטים יוצאי אתיופיה, שתאפשר להאיר את קהילת יוצאי אתיופיה מזווית של מצוינות.

<יעל סימן טוב: לממש בעצם את הפוטנציאל האקדמי חברתי שטמון בסטודנטים האלה.

<יעל סימן טוב: לשנות את השיח במערכת ההשכלה הגבוהה לשיח של מצוינות, גם במערכת ההשכלה הגבוהה וגם בחברה כולה.

<יעל סימן טוב: כשבעצם הרעיון הוא לאתר צעירים, הן מקרב המחוננים והמצטיינים של משרד החינוך, הן מקרב חיילים משוחררים ששרתו ביחידות עילית כקצינים בצה"ל.

<יעל סימן טוב: הן בקרב מצטיינים מהמכינות הקדם אקדמיות או מצטיינים שמאותרים דרך הרכזים של תכנית הישגים ב - - - וביישובים.

יעקב מרגי: מקימים סיירת, בקיצור.

<יעל סימן טוב: מקימים סיירת, אכן כן, שדרכה המטרה היא להשפיע גם על גיוון תחומי הלימוד ולהביא לתחומי לימוד איכותיים במוסדות מובילים להשכלה גבוהה, ליווי במפגשי מנהיגות ובמפגשי העצמה.

<יעל סימן טוב: מלגות מתוגברות.

<יעל סימן טוב: עוד 10,000 שקלים לכל אחד מהסטודנטים האלה, כדי שהם יוכלו להקדיש את מירב זמנם ללימודים; והתכנית תדרוש גם עשייה חברתית, פעילות התנדבותית, עשייה חברתית בקהילה ובהמשך אמורה לסייע להשתלבות בשוק העבודה או השתלבות בתארים אקדמאים, כדי לייצר קאדר אקדמי להמשך.

יעקב מרגי: ולסיכום.

<יעל סימן טוב: לגבי התכנית הזאת אנחנו עוד מנסים לעשות לה פיין-טיונינג.

<יעל סימן טוב: עוד יש לנו כמה התלבטויות בתוך הוועדה ואנחנו עדיין בבדיקה איך להפעיל אותה בדיוק.

יעקב מרגי: אבל חלקה כבר בסמסטר זה, חלקים ממנה כבר מיושמים.

<יעל סימן טוב: לא, התכנית - - -

יעקב מרגי: לא, בכלל, בכלל.

<יעל סימן טוב: תכנית המצוינות עדיין בגיבוש - - -

יעקב מרגי: לא המצוינות, בכלל, כל התכנית הזאת של ועדת ההיגוי.

<יעל סימן טוב: כן, כבר יצאנו לדרך עם מרבית התכניות.

יעקב מרגי: טוב.

<יעל סימן טוב: שיהיה בהצלחה.

יעקב מרגי: שיהיה לנו בהצלחה בעזרת השם.

אלעזר שטרן: אפשר לשאול משהו?

יעקב מרגי: אם תתנהג יפה כן.

יעקב מרגי: בבקשה.

אלעזר שטרן: תחליט.

יעקב מרגי: בינתיים כן.

אלעזר שטרן: ממה שאני מבין ויודע, אני חושב שהמדינה יכולה לתת לעצמה טפיחה על הכתף בכל הנושא של התמיכה הכלכלית והסיוע והליווי והכל.

אלעזר שטרן: אני חושב שגם בסקירה הזאת, שהייתה מקיפה, אבל דרכי ההתמודדות – ואני בכוונה שאלתי את זה, מפני שלא משנה למה, האמירה יש תואר ראשון היא כאילו משחררת אותנו מהרבה מאד דברים, מיותר מדי דברים; והמבחן האמיתי בעיני הוא באמת המקצועות שמוליכים להשמה.

אלעזר שטרן: ויש אוכלוסיות שונות, לאו דווקא אתיופים, שבשביל לשרת או גם בגלל מבנה השכר במדינת ישראל, שאם כבר אתה עובד, אז אתה מקבל קרדיטציה על תואר, לא משנה איזה, אז משיגים תואר וגם אפשר אחרי זה לתת לנו צפירת הרגעה, הנה, הרבה לומדים, יש להם תואר ראשון.

אלעזר שטרן: אני חושב שהעניין של המקצועות – ומשפטים היום לצערנו הרב, לשמחתנו הרבה, לא משנה מה – זה כבר לא עדות לכולם בהיבטים.

אלעזר שטרן: זה עדות שיש לה תואר במשפטים, זה מה שזה.

דב חנין: אלעזר, אני לא מאד מאד מעריך תואר במשפטים, בתור אחד שיש לו כזה, אבל בכל זאת תואר במשפטים זה סוג של רישיון לעבוד, כמעט רישיון לעבוד במקצוע מסוים.

דב חנין: אתה נמצא בתהליך.

דב חנין: להבדיל מתארים אחרים, בוגר משפטים נכנס לתהליך של התמחות - - -

אלעזר שטרן: אני מסכים, הוא יכול לעבוד.

יעקב מרגי: אני הבנתי אותו.

יעקב מרגי: הוא לא חיסל לגמרי.

יעקב מרגי: הוא בא ואומר שלא נצא ידי חובה, אבל אני חושב שהסקירה התמודד עם זה בסך הכל.

אלעזר שטרן: שנייה, לא, אני אגיד איפה בעיני פחות.

אלעזר שטרן: אנחנו גם יודעים שמספר בוגרי המשפטים יוצר יותר ויותר בעיה של עבודה, גם עם תעודה במשפטים.

דב חנין: כן, אתה מתכוון להגיד שרוב האנשים שאנחנו פוגשים ברחוב באופן רגיל הם עורכי דין.

דב חנין: המיעוט הוא כאלה ש - - -

יעקב מרגי: הם דנים אותנו כל הזמן.

אלעזר שטרן: אתה אמרת, אבל אני באמת חושב שדווקא באנקדוטה הקטנה, ואני מכיר את פויירשטיין.

אלעזר שטרן: יש דיונים האם צריכים לעשות כן סוגים של איחוד האוכלוסייה, בסדר?

אלעזר שטרן: אני לא חושב שאנחנו בני חורין ואני אומר את זה בניגוד נגיד לחברתי פנינה תמנו שאטה ולעוד חלק מהיושבים פה, שאנחנו במצב של לומר שהערך הזה של בידוד הוא גובר על הערך של מתן ההזדמנות.

אלעזר שטרן: זאת אומרת אם אני לוקח לדוגמא את המבחנים המיוחדים – ולי אין ספק שכל המבחנים שאנחנו יודעים לעשות, וכדי שאני לא אצא נקי – גם בצה"ל – הם מוטי ערך הכותבים שלהם.

יעקב מרגי: נכון.

אלעזר שטרן: מוטי תרבות של מי שחיבר את המבחנים האלה ובאמת האוכלוסייה יוצאי אתיופיה, מה שמאפיין אותם ובזה אני יודע שככה אנחנו מתייחסים לזה, גם מי שנולד בארץ עוד לא יכול בגלל הסביבה, בגלל הבית, בגלל הכל - - -

יעקב מרגי: עוד 60 שנה.

אלעזר שטרן: כן, לא יכול להיות משוחרר מהמיוחדות, אני אגיד ככה, של חלק גדול מהבתים.

אלעזר שטרן: לא שאין שם בתים שהלוואי והבית שלי היה נראה ככה, אני תמיד צריך להיזהר מהכללות, אבל כשמדברים על סך כל האוכלוסייה, יש עוד מה לעשות.

אלעזר שטרן: ולכן אני שואל אתכם באמת מה אתם עושים לא בשביל שיותר ויותר אנשים יהיה להם תעודה.

אלעזר שטרן: דרך אגב, אני באמת חושב ולא נעים להגיד, אני כמעט לא הייתי מבזבז את הזמן בוועדה הזאת על מתן האפשרות הכלכלית ללמוד.

אלעזר שטרן: אני חושב שיודעים להתמודד עם זה.

אלעזר שטרן: אלא התחושה שלי - ואני מכיר יחסית בסדר את פני הקהילה - זה שיש שם הרבה יותר רופאים ומהנדסים פוטנציאלים מאשר אנחנו פוגשים בשוק העבודה או באקדמיה במקצועות האלה.

יעקב מרגי: נכון.

אלעזר שטרן: ואני בכוונה שם את זה שם, אולי בשביל להשלים - - -

יעקב מרגי: לתת את ההטיה.

יעקב מרגי: להתחיל את ההטיה.

יעקב מרגי: חייבים לעשות את ההטיה.

אלעזר שטרן: כן.

אלעזר שטרן: אז אני אומר לך את האמת, גם בציבור שאני חי בו, נגיד בציונות הדתית, הרבה יותר קל ללכת לרווחים הקלים האלה, הרכים יחסית של חינוך ושל אהבת הארץ ושל כל מה שיש בתוך זה.

אלעזר שטרן: גם כשאתה רוצה ללכת לדברים ההישגיים והמדידים, שאחרי זה באמת פותחים לך את הדלתות, אז שם כאילו.

אלעזר שטרן: וגם בסקירה הזאת אני מודה שלא התרשמתי שהאתגר הזה הוא זה אחיזת השור בקרניו.

אלעזר שטרן: כאילו די, האוכלוסייה הזאת אנחנו יחסית מטפלים בה, יחסית זהו, עכשיו בואו נראה לא איך יש להם תואר ראשון.

אלעזר שטרן: בואו נראה איך יש להם את המקצועות האלה.

יעקב מרגי: אבל אלעזר, אי אפשר להתעלם.

אלעזר שטרן: הפוטנציאל - - -

יעקב מרגי: מסכים איתך.

יעקב מרגי: קודם כל בעיקרון מסכים איתך וההצגה מתמודדת.

יעקב מרגי: נכון שהיא לא שמה את לגבי גיוון המקצועות והסטה למקצועות אחרים בראשית, אבל בוא לא נשכח שכרגע צריך לפתוח לעוד פלח גדול באוכלוסייה של יוצאי אתיופיה את שערי האקדמיה.

יעקב מרגי: שערי האקדמיה זה לא רק ציונים.

יעקב מרגי: אני אומר לכם כמי שבא מהחברה וקל לי לומר ממרומי גילי, יש אוכלוסיה רבה שמראש אומרת לך אני לאקדמיה לא מגיעה.

יעקב מרגי: הוא כבר מציין לעצמו שיש לו בעיות כלכליות, אין מי שיממן אותי.

יעקב מרגי: אתה יודע, גם כשהמדינה באמת משקיעה ומסייעת בבעיה הכלכלית ובמימוש, חלק גדול מהציבור לא מגיע לאקדמיה כי הוא מראש פוסל את האפשרות להתמודד עם החסמים.

יעקב מרגי: זה לא נראה לך, אבל תשמע מאחד שגדל בשכונות - - -

אלעזר שטרן: אני אגיד לך משהו.

יעקב מרגי: תן לי, אלעזר.

יעקב מרגי: אחד שגדל בזה ואני אומר לך, אני יכול לומר בכנות, בגילוי לב, אני עצמי, עם כל הפוטנציאל שלי, פסלתי מראש לעצמי את האפשרות של האקדמיה בגלל סיבות כאלה ואחרות.

יעקב מרגי: עכשיו אומרים לך בוא קודם כל נפתח.

יעקב מרגי: תוך כדי שאנחנו פותחים את שערי האקדמיה לפחות ל-1.7% שזה יהיה דומה לשיעורם באוכלוסייה, זה 2.5% בחתך הגילאים.

יעקב מרגי: אפשר להתעודד לומר 1.5%, 1.7%, אנחנו בדרך הנכונה, זו מגמת עלייה.

יעקב מרגי: אבל בחתך הגילאים זה 2.5%.

יעקב מרגי: זה עדיין פער גדול.

אלעזר שטרן: למה אתה לוקח?

אלעזר שטרן: תשמע - - -

יעקב מרגי: תן לי רגע.

אלעזר שטרן: לא, משפט אחד.

אלעזר שטרן: תראה, לך לדרום אמריקה, לאפריקה, למזרח אסיה - - -

יעקב מרגי: לא דומה.

יעקב מרגי: אני יודע מה אתה רוצה להגיד.

אלעזר שטרן: שנייה, אתה לא יודע מה אני רוצה להגיד לך.

יעקב מרגי: לא דומה.

יעקב מרגי: תאמין לי ש - - -

אלעזר שטרן: נשבע לך שאתה לא.

אלעזר שטרן: הפעם אתה לא.

יעקב מרגי: כי תוקפים אותנו בזה כל הזמן.

אלעזר שטרן: למרות שדיברנו גם הבוקר, אתה לא יודע מה אני רוצה להגיד לך.

יעקב מרגי: הלאה.

יעקב מרגי: בבקשה.

אלעזר שטרן: תסתכל שם על הטלפונים, בסדר?

אלעזר שטרן: מה יש שם עכשיו?

אלעזר שטרן: יש שם קווי טלפון?

אלעזר שטרן: לא היו, נכון?

אלעזר שטרן: לא הספיקו לעשות, לא היו השקעות, לא יודע מה.

אלעזר שטרן: תאר לך שעכשיו היינו לוקחים תכניות ועושים באפריקה או בדרום אמריקה קווי טלפון.

יעקב מרגי: לא דומה.

אלעזר שטרן: מה עושים?

אלעזר שטרן: עושים ישר סלולר.

יעקב מרגי: נכון, יצחקו עלינו.

יעקב מרגי: אבל זה לא דומה.

יעקב מרגי: אתה לא יכול להגיע לתארים מתקדמים ולגיוון מקצועי רחב.

יעקב מרגי: נכון שצריך לעשות את זה תוך כדי.

יעקב מרגי: אני לא אומר לעשות את זה בעוד 10 שנים.

אלעזר שטרן: למה - - - למה בכלל אנחנו צריכים להיות שם?

יעקב מרגי: תוך כדי, היא אומרת לך.

יעקב מרגי: כבר תוך כדי – ובהצגה לפחות, סליחה שאני מפרש אותך – אבל תוך כדי שאנחנו עומדים להגדיל את מספרם, אנחנו מדברים על כך שגיוון המקצועות יהיה אכן תואם את הצרכים של החברה, את הצרכים של בני הקהילה.

יעקב מרגי: קודם כל קבוצת איכויות.

יעקב מרגי: קבוצת מצטיינים.

יעקב מרגי: הכל ביחד.

יעקב מרגי: תארים מתקדמים.

יעקב מרגי: הכל ביחד, אבל קודם כל בוא לא נשכח שאנחנו עדיין והלוואי והייתה לנו התקדמות כזו גם במערכת החינוך.

יעקב מרגי: הלוואי שבמערכת החינוך היו ממוקדים כפי שזה והבאנו זאת.

יעקב מרגי: רבותי, אפשר לבוא לדיון הזה ולהגיד רבותי, כמו שפתחתי, בנימה אופטימית.

יעקב מרגי: ברוך השם הם משתלבים וזה, אבל עדיין יש לנו הרבה מה לעשות.

יעקב מרגי: הם באמת בזכות מתקדמים, עושים, משתלבים, אבל עדיין צריך לצמצם פערים עם כל הטעויות שלנו ועם כל הבעיות האובייקטיביות.

<יעל סימן טוב: ואני בכל זאת אשמח גם לומר בקצרה - - -

יעקב מרגי: סליחה, אני רוצה לתת ל - - -

<יעל סימן טוב: בקצרה.

יעקב מרגי: היום יום רביעי, זה יום - - -

<יעל סימן טוב: רק דקה.

יעקב מרגי: אני אתן לך, שנייה.

יעקב מרגי: אנחנו ביום רביעי, אין לנו פריבילגיה לגלוש מעבר ל-11 ואנחנו מתקדמים ויש דוברים שרוצים לדבר ומן הסתם תהיינה לך תגובות והתייחסויות.

יעקב מרגי: תשמרי את זה להתייחסויות.

יעקב מרגי: מירב סלע, בבקשה.

יעקב מרגי: תציגי את עצמך.

<מירב סלע: שלום, תודה.

<מירב סלע: מירב סלע, מנהלת קשרי ממשל בהתאחדות הסטודנטים הארצית.

<מירב סלע: כפי שיעל אמרה יש לנו נציגה משקיפה בוועדת ההיגוי.

<מירב סלע: אז רק שני דברים שחשוב לי להגיד.

<מירב סלע: לפי מה שאנחנו מבינים יש קצת בעיה של כוח אדם במל"ג ות"ת.

<מירב סלע: אין רכז ייחודי לתחום של יוצאי אתיופיה, כמו שיש לחרדים ולחברה הערבית וכן חשוב שיהיה אחד כזה ואנחנו באמת מקווים שהוועדה תקרא למל"ג להסדיר את העניין הזה בהקדם.

<מירב סלע: חשוב להדגיש שישנם חסמים לא מבוטלים שמתחילים במערכת החינוך ומשפיעים על כניסת הסטודנטים יוצאי אתיופיה לאקדמיה, שהם גם דור ראשון להשכלה הגבוהה ולכן חשוב לנו לקבל שיתוף פעולה מלא והדוק במשרד החינוך.

<מירב סלע: תודה.

יעקב מרגי: יופי.

יעקב מרגי: ד"ר מושיק לביא, בבקשה.

<משה לביא: שלום.

<משה לביא: מושיק לביא מהאוניברסיטה הפתוחה.

<משה לביא: אולי איזה רקע כללי.

<משה לביא: יש במערכת ההשכלה הגבוהה פתרון שהוא עוקף פסיכומטרי ובגרות.

<משה לביא: זה היעד הלאומי של האוניברסיטה הפתוחה, שלומדים בה נכון לשנה שעברה 47,000 סטודנטים, בערך שישית מהיקף הסטודנטים הכללי במערכת.

<משה לביא: אז המדינה יודעת לספק פתרון.

<משה לביא: אנחנו יודעים לספק את הפתרון הזה גם בפרישה גיאוגרפית, גם בפרישה של טכנולוגיות - - -

יעקב מרגי: מה לעשות, כשנולדתם היה הכי קל ללמוד באוניברסיטה הפתוחה.

יעקב מרגי: היום הפכת להיות ה-.

יעקב מרגי: קשה ללמוד.

יעקב מרגי: הצטיינתם והרמתם את הרמה - - -

<משה לביא: אז עוד פעם, כאשר דיברנו על איכות, בסופו של דבר תואר אמור להיות תואר אוניברסיטאי ברמה הגבוהה ביותר.

<משה לביא: האוניברסיטה הפתוחה בדיוק משלבת את שוויון ההזדמנויות המלא ברמת הכניסה - - -

יעקב מרגי: קיבלת מחמאה, אל תסביר לי.

<משה לביא: תודה.

<משה לביא: תואר אקדמי ברמה הגבוהה ביותר, אנחנו מעודדים.

<משה לביא: מבחינתנו כל סטודנט שעשה אצלנו שניים שלושה קורסים, מתמטיקה בדידה או בכלכלה או במשהו אחר והמשיך לאוניברסיטה, או לטכניון, אצלנו זה הצלחה.

<משה לביא: יש מסלול כזה ועושים אותו רבים והוא לא קל.

<משה לביא: ועדיין, כשמדברים על השכלה, אז הפערים בקרב אוכלוסיית יוחאי אתיופיה הם גדולים וכמי שמתעסקים בזה בפרקטיקה, צריך להכיר שגם המענה צריך להיות רב ממדי.

<משה לביא: אפשר להסתכל על הקצפת, שגם אותה צריך לחזק למקומות שהיא צריכה להגיע, אבל יש גם הרבה מאד שכבות נוספות של השכלה שהן בדרך, והאוניברסיטה הפתוחה, שוב, אחד המאפיינים שלה שאנחנו יודעים גם לתמוך באנשים שהם אחרי גיל הלב של הלימודים, אנשים שעלו מאתיופיה בני 30 ו-40, בעלי משפחות.

<משה לביא: פגשתי אתמול סטודנטית מאשקלון עם חמישה ילדים, שאמרה שניים עשיתי במהלך התואר.

<משה לביא: כשאישה כזאת מסיימת תואר ראשון, גם אם הוא לא תואר בפיזיקה לצורך העניין, היא מייצגת עוד קהילה שלמה שיהיו כבר דור שני להשכלה ויגיעו למקומות הכי טובים.

יעקב מרגי: ברור, ברור.

<משה לביא: אז ההשקעה גם בקבוצה הזאת - - -

יעקב מרגי: ענית קצת ברמיזה, ענית קצת לחבר הכנסת אלעזר שטרן.

<משה לביא: זה השקעה חשובה.

יעקב מרגי: אין ספק.

<משה לביא: ועכשיו - - -

יעקב מרגי: רגע, סליחה.

יעקב מרגי: זה הוכח מחקרית.

יעקב מרגי: אם הדור הראשון הוא בוגר השכלה גבוהה, סבירות גבוהה שהדור השני גם יהיה בוגר השכלה גבוהה.

אלעזר שטרן: זה ברור.

<משה לביא: ופה אני כן חוזר להיבט הכלכלי, שלקבוצה הזאת הוא פשוט לא קיים.

<משה לביא: כי מינהל הסטודנטים מספק תמיכה ואנחנו בקשר נהדר איתם, אבל נכון להיום 20% מהסטודנטים שלנו זכאים למינהל הסטודנטים, כי הם לא בני 28, או אין להם בגרות, או הם יותר מבוגרים.

<משה לביא: אז המערכת הכלכלית המאד מפותחת, מתייחסת רק לאוכלוסייה הזאת של הצעירים ונעדרת לגמרי באוכלוסייה של היותר מבוגרים או מי שאין להם בגרות, או דברים מהסוג הזה.

<משה לביא: אני חושב שגם על זה צריך לשים את הדעת.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יאסו, מכון מאיר, בבקשה.

יעקב מרגי: תציג את עצמך.

<יאסו דג'ן: תודה רבה.

<יאסו דג'ן: קוראים לי יאסו דג'ן, אני תלמיד מכון מאיר בתכנית מאירים בביתא ישראל.

<יאסו דג'ן: זו תכנית להכשרת רבנים יוצאי העדה האתיופית.

<יאסו דג'ן: אני הגעתי לכאן וקודם כל אני רוצה - - -

יעקב מרגי: אני יכול לומר בגילוי נאות שיש לי הרבה זכויות בהגדלת מספרי התקנים שלהם, אחרי שהם נקלטו במדינת ישראל.

<זיוה מקונן דגו: כרבנים לאתיופים.

יעקב מרגי: כרבנים.

<זיוה מקונן דגו: כרבנים לאתיופים.

יעקב מרגי: עכשיו את תוקפת.

יעקב מרגי: כן, אנחנו בדרך הנכונה.

יעקב מרגי: את מכירה את הבעיות בחברה שלה.

יעקב מרגי: לאט לאט.

יעקב מרגי: גם אותי בלעו לפני 60-70 שנה.

יעקב מרגי: לאט לאט.

<יאסו דג'ן: בהקשר הזה באמת הייתי רוצה לפתוח במשפט קצר.

<יאסו דג'ן: הייתי בכינוס לפני שבועיים - - -

יעקב מרגי: לא, אבל אני חייב לתקן אותך, סליחה.

יעקב מרגי: אני התגוננתי בגלל שיש לי את הקטע של הקייסים.

יעקב מרגי: לא נכון.

יעקב מרגי: הרבנים שמוסמכים במכון מאיר, מתמודדים לתקנים מלאים ברבנים.

יעקב מרגי: בכל אופן אני אומר לך שזו הנחיה שלי בבאר שבע עם רבני שכונות.

<זיוה מקונן דגו: עם מה שהיה בשטח זה אחרת.

יעקב מרגי: אני יכול לומר לך, כשהתמנו בתקופתי בבאר שבע, הם רבנים לכל דבר ועניין, במחלקות הנישואין, בשכונות, יש להם מעמד מלווה, שווה.

יעקב מרגי: בבקשה, אבל זה לא הדיון.

<יאסו דג'ן: אז קודם כל בהקשר הזה אני רוצה להודות גם לוועדה וגם למשרד החינוך שהקציב ובאמת הייתה כאן סקירה מאד יפה מבחינת התקציבים שמופנים גם להשכלה הגבוהה באופן כללי וגם להכשרת מורים.

<יאסו דג'ן: הוקצו 20 מיליון שקלים להכשרת מורים.

<יאסו דג'ן: אנחנו בתוך - - -

<קריאה: מה?

<קריאה: מי שמע על זה?

<יאסו דג'ן: סליחה.

<יאסו דג'ן: אנחנו בתוך התכנית שלנו, בתכנית מאירים בביתא ישראל, מכשירים את עצמנו - - -

יעקב מרגי: מותר ואני לא שולל את זה.

יעקב מרגי: אפשר לומר זה דיון ועדה פתוח.

יעקב מרגי: בבקשה.

<יאסו דג'ן: אנחנו מכשירים, אנחנו מוכשרים להיות רבנים ומנהיגים לעדת ביתא ישראל וגם בשילוב עם המנהגים האתיופים, עם התפילות.

<יאסו דג'ן: אנחנו משתדלים בעזרת השם לעבוד גם על פרויקטים נוספים.

<יאסו דג'ן: ברוך השם - - -

יעקב מרגי: השכלה גבוהה.

יעקב מרגי: עכשיו תספר לנו במה זה נוגע להשכלה גבוהה, לדיון.

<יאסו דג'ן: באופן כללי משרד החינוך התחיל באמת ברוך השם, לתקצב-.

<יאסו דג'ן: התכניות שלנו-.

<יאסו דג'ן: את תכניות מאירים בביתא ישראל-.

<יאסו דג'ן: את התכניות להשכרת רבנים-.

<יאסו דג'ן: תכניות להכשרת רבנים-.

<יאסו דג'ן: אני מתרגש כרגע.

יעקב מרגי: מותר לך.

יעקב מרגי: אתה רוצה לקחת אוויר ואחר כך להמשיך?

<יאסו דג'ן: כן.

יעקב מרגי: אין בעיה.

יעקב מרגי: עדי גינזבורג.

<עדי גינזבורג: עדי גינזבורג מפרויקט עולים בהצלחה, שאני גם עוזר של הרב יהודה סהלה, רב הקהילה האתיופית בתל אביב יפו.

<עדי גינזבורג: באמת הדברים הם מאד קשורים ספציפית אם אנחנו מודל ונצטרך איזו הערה קטנה למה שכבוד יושב הראש הזכיר קודם, של רב שהוכשר כרב קהילה - - -

יעקב מרגי: אני נותן לכם לדבר, כי באתם וביקשתם רשות דיבור, אבל הדיון היום הוא זה שילוב והעצמה של יוצאי אתיופיה בהשכלה גבוהה.

<עדי גינזבורג: אז אני אתייחס לזה רק בהערה, כי הדבר קשור לזה ויכול להיות שהוא גם נוגע לדיון עצמו.

<עדי גינזבורג: המציאות היום, מה שיושב הראש הזכיר, אחרי שמתחיל מצב שבו גם רבנים נכנסים לתוך המשבצות האלה של אפשרות לכלל הקהילה, זה משהו שאפשר להכיר אותו בתל אביב ואני אומר את זה כהערה במשפט.

<עדי גינזבורג: היום כשמגיע זוג עולים מארצות הברית להירשם לנישואין, הם מגיעים לרב אתיופי במועצה הדתית בתל אביב יפו, שהרבה פעמים גם עורך להם את החופה.

יעקב מרגי: אז עכשיו חבר הכנסת דודי אמסלם רואה את זה בשידור, כועס שאני נכנס לתחום שלו.

יעקב מרגי: תעבור להשכלה גבוהה.

<עדי גינזבורג: אז אני לא רוצה להיסחף ואני חוזר מיד חזרה.

<עדי גינזבורג: המציאות היום כמו שאנחנו רואים אותה זה שיש למשל בתכנית הזאת של הכשרת מורים, ניתן איזה שהוא מענה שברור שהכיוון שלו והמטרה שלו היא לא רק לתת את המענה האישי לתלמיד ולהעצמה שלו, אלא באמת לתת לו כלים שיאפשרו לו אחרי זה לפעול כמנהיג, כמישהו שגם יהיה דוגמא ואיזה שהוא סמל דרך לבני העדה והוא יהיה כזה דווקא גם בזה שהוא ישרת גם הלאה והחוצה את כלל האוכלוסייה.

<עדי גינזבורג: בנושא הזה יש כרגע חוסר, שהוא - - -

יעקב מרגי: אבל זה לא הדיון.

יעקב מרגי: אם יש לך נייר עמדה מקצועי שאתם חושבים שזה יכול לעבוד, תשלח לי את הנייר, אני אתעניין, אם אפשר אני אסייע בידך, אבל זה לא הדיון.

יעקב מרגי: תודה.

<עדי גינזבורג: בסדר.

<עדי גינזבורג: תודה.

יעקב מרגי: זיוה.

יעקב מרגי: היום זה ברכות או שוט?

<זיוה מקונן דגו: מחר חג הסיגד, בעזרת השם.

יעקב מרגי: 51 יום אחרי - - -

<זיוה מקונן דגו: 50 יום אחרי יום הכיפורים.

יעקב מרגי: אחרי יום הכיפורים.

<זיוה מקונן דגו: כ"ט חשוון, חל בשבת, אז הקדימו אותו.

דב חנין: אז קודם כל חג שמח.

יעקב מרגי: מי שחוקק את החוק הזה זה חבר הכנסת השר אורי אריאל יחד איתי.

<זיוה מקונן דגו: נכון.

יעקב מרגי: אנחנו חוקקנו את החוק הזה.

<זיוה מקונן דגו: העדה קידמה את זה ואתם חוקקם אותו וברוך השם לכל עם ישראל יש יום חופש בחירה.

יעקב מרגי: וזה חג ססגוני וכדאי, אני ממליץ לכולם ללכת לטיילת ארמון הנציב, לראות את ההפנינג הגדול.

יעקב מרגי: וגם בכותל, אני יודע שחלק מהרבנים עושים את זה.

<זיוה מקונן דגו: נכון.

<קריאה: אנחנו מברכים הפריי לכם סיגד.

יעקב מרגי: כן, הם יאמרו את זה מלא באתיופית, בלי האידיש.

<זיוה מקונן דגו: נכון, וזה בסדר.

<זיוה מקונן דגו: אז אי אפשר בלי שוט בוועדה הזאת וצריך - - -

יעקב מרגי: מותר לך, בבקשה.

<זיוה מקונן דגו: ואני אתן אותו.

<זיוה מקונן דגו: אני רוצה לתת דוגמא אישית.

<זיוה מקונן דגו: אח שלי עלה לארץ בשנת 1983, סיים את הלימודים התיכוניים שלו באתיופיה ורצה להתקבל לטכניון.

<זיוה מקונן דגו: מינהל הסטודנטים אמרו לו חבל על הכסף של המדינה.

<זיוה מקונן דגו: מה קורה איתך?

<זיוה מקונן דגו: תלך ללמוד הנדסה בבאר שבע.

<זיוה מקונן דגו: חמישה חברה נלחמו באותן שנים ונכנסו לטכניון וחמישה מהם, כולם סיימו בהצלחה בטכניון והם ידעו דבר אחד, שאם הם לא ילחמו ויצליחו ויצאו כמהנדסים שם, הם יסגרו את השערים של הטכניון.

<זיוה מקונן דגו: ובזכות זה, זאת אומרת לא בזכותם בלבד, אבל הסוגיה הזאת של התיוג – לא יכולים וכו', והם סיימו 12 שנות לימוד שם, לא פה.

<זיוה מקונן דגו: הסוגיה הזאת היא המהותית והמשמעותית.

<זיוה מקונן דגו: איך מתייגים וממקמים ואיך אנחנו משנים את התדמית הזאת.

<זיוה מקונן דגו: לפי הנתונים של משרד החינוך, אם אנחנו נמשיך בקצב הזה, אין לנו סיכוי לשנות את המצב.

<זיוה מקונן דגו: אם בשנת 2001 היו 33 תלמידים יוצאי אתיופיה שניגשו לחמש יחידות מתמטיקה ולמרות המהפכה ששר החינוך מדבר עליה, ניגשו השנה בתשע"ו, רק 40 תלמידים יוצאי אתיופיה לחמש יחידות מתמטיקה, הסיכוי שלנו לשנות את המציאות באקדמיה הוא חלש ובמקצועות המועדפים האלה הסיכוי שלנו קלוש לגמרי.

<זיוה מקונן דגו: הסיפור הוא איך משרד החינוך משנה, משפיע ומקדם את הסיפור הזה בכל המקצועות הריאליים.

<זיוה מקונן דגו: בכימיה זה קצת יותר טוב.

<זיוה מקונן דגו: פיזיקה 30 תלמידים יוצאי אתיופיה.

<זיוה מקונן דגו: זאת אומרת אם במקצועות הליבה של המדעים וכו' משרד החינוך לא ייקח ויגיד אני סוגר את כל התכניות המבדלות ש-20 שנה התעסקנו איתן, הן לא עושות שום דבר.

<זיוה מקונן דגו: אני מכניס למצוינים ולמחוננים כמו שצריך, הסיכוי שלנו קלוש.

<זיוה מקונן דגו: לגבי המל"ג, אני יושבת בוועדה ואנחנו בהחלט שוברים את הראש, אבל אם החסם של הפסיכומטרי לא ייפתר, לא יהיה לנו מה לעשות שם.

<זיוה מקונן דגו: שנית, העברה מלאה של מינהל הסטודנטים, הטיפול בסטודנטים יוצאי אתיופיה, העברה מלאה למל"ג.

<זיוה מקונן דגו: המל"ג צריך להיות אחראי ומנהל את הסיפור הזה.

<זיוה מקונן דגו: וברוך השם אחרי מאבק - - -

יעקב מרגי: זה קורה.

יעקב מרגי: זה יקרה.

<זיוה מקונן דגו: אבל עדיין זה חלקי וזה לא מלא.

יעקב מרגי: זה זוחל וזה יקרה בסוף.

יעקב מרגי: אין מה לעשות.

יעקב מרגי: יש מי שמברך על זה ויש מי שמלין אל זה, אבל לא נורא.

יעקב מרגי: כמו כל דבר בישראל.

<זיוה מקונן דגו: בסדר, אני אמרתי אני אומרת גם וגם.

יעקב מרגי: את תומכת.

<זיוה מקונן דגו: הדבר השני, הנושא של מימון מעונות וכו'.

<זיוה מקונן דגו: זה לא מימון מלא, זה מימון חלקי.

<זיוה מקונן דגו: אני לא אומרת עכשיו שלכל האתיופים צריך לתת במאה אחוז וכו', אבל מהנתונים שפרסם אתמול הלמ"ס לכבוד חג הסיגד, יוצאי אתיופיה במשק הבית שניהם עובדים בקרב יוצאי אתיופיה, אבל הם עובדים עניים.

<זיוה מקונן דגו: לעומת 1.5% בכלל האוכלוסייה.

<זיוה מקונן דגו: כשאנחנו נראה את הנתונים על ההכנסה, ההכנסה היא בהרבה יותר נמוכה – בכ-40% היא נמוכה.

יעקב מרגי: אתמול משרד הרווחה התפאר שבעקבות הנתונים האלה יש ירידה של 20% בקרב מבקשי הבטחת הכנסה.

<קריאה: - - - שהם לא עניים.

יעקב מרגי: יש מי שיגיד שמחת ה-.

יעקב מרגי: אבל בסדר.

<זיוה מקונן דגו: אני מאד שמחה שירדו כמה שהם יוצאי אתיופיה.

<זיוה מקונן דגו: שנה שעברה היו 53% מטופלים על ידי הרווחה.

<זיוה מקונן דגו: אני מאד מקווה שיצאו כמה שיותר, כי שם רק שוקעים ולא יוצאים משם.

יעקב מרגי: ברוך השם.

יעקב מרגי: אין ספק.

<זיוה מקונן דגו: בנושא של מורים יוצאי אתיופיה, אדוני, עדיין מתקיימות תכניות נפרדות במשרד החינוך למורים יוצאי אתיופיה ולהעצמתם.

<זיוה מקונן דגו: זה לא הגיוני.

<זיוה מקונן דגו: רוב יוצאי אתיופיה היום מעל 70% ילידי הארץ.

<זיוה מקונן דגו: וגם אלה שמגיעים כבר לאקדמיה, זה אחרי שעברו את הלימודים התיכוניים בישראל.

<זיוה מקונן דגו: אין שום סיבה ל - - -

יעקב מרגי: אנחנו נשמע התייחסות משרד החינוך לעניין.

<זיוה מקונן דגו: אין שום סיבה לעשות את זה בנפרד.

<זיוה מקונן דגו: לכן משרד החינוך מבחינתי הוא האחראי המשמעותי.

יעקב מרגי: אנחנו נשמע את משרד החינוך יותר מאוחר.

יעקב מרגי: מאה אחוז זיוה, תודה.

יעקב מרגי: ג'גאו בימרו, בבקשה.

<ג'ג'או בימרו: תודה רבה.

<ג'ג'או בימרו: אני צריך להציג את עצמי?

יעקב מרגי: כן, כן.

<ג'ג'או בימרו: ג'גאו בימרו.

יעקב מרגי: הוא הראשון שנכנס בי בסוגיה הזו.

<ג'ג'או בימרו: טוב, אז קודם כל אני רוצה להגיד שאני מאד מרוצה.

<ג'ג'או בימרו: אני מרוצה מהוועדה ואני שמח ש - - -

יעקב מרגי: זה היה לפני שנתיים שישבנו פה, נכון?

<ג'ג'או בימרו: שנתיים ושנה אחר כך.

<ג'ג'או בימרו: עברו זמנים.

מסעוד גנאים: מרוצה?

מסעוד גנאים: חשבתי שהוא מאוכזב.

<ג'ג'או בימרו: לא, מרוצה, מרוצה.

<ג'ג'או בימרו: הוועדה עובדת טוב.

<ג'ג'או בימרו: יש דברים שצריך להשתפר בהם, אבל סך הכל באמת אנחנו - - -

יעקב מרגי: הכיוון הוא נכון.

<ג'ג'או בימרו: הכיוון הוא טוב ונכון ואני שמח שהוא קורה.

<ג'ג'או בימרו: האחריות עכשיו היא יותר - איך שאני רואה את זה - על המוסדות.

<ג'ג'או בימרו: המוסדות צריכים לקחת את הנושא הזה ברצינות ו - - -

יעקב מרגי: דבורה פה?

<דבורה מרגוליס: כן.

יעקב מרגי: איפה את מסתתרת?

יעקב מרגי: תשבי בשולחן, נשמע אותך.

<ג'ג'או בימרו: המוסדות צריכים לקחת את זה ברצינות וליישם את הדברים בשטח.

<ג'ג'או בימרו: זה הדבר הכי חשוב.

<ג'ג'או בימרו: בנוגע לפסיכומטרי, ממה שאנחנו הבנו בוועדה, עד היום אין פתרון של המל"ג לאיזה שהוא מבחן שהוא חלופי או משהו כזה.

<ג'ג'או בימרו: בגלל זה החלטנו ללכת על הנושא של הוואוצ'רים ל-400 סטודנטים וזה גם חלקי, זה לא מימון מלא, זה כ-50%.

<ג'ג'או בימרו: לא 50%, אבל לא מימון מלא.

<ג'ג'או בימרו: הייתי שמח לשמוע גם התייחסות לגבי המעבר של שכר הלימוד בעוד שנתיים, מהגורמים הרלבנטיים פה, למה בעוד שנתיים ומה זה יכלול וכו'.

יעקב מרגי: אתה יודע כמה החלטות ממשלה לא התקיימו 10 ו-20 שנה על העברת סמכות, שזה קשור להעברת סמכות או תקציב ממשרד למשרד.

<ג'ג'או בימרו: בסדר, אז פה אנחנו נקווה שזה לא יהיה ככה.

יעקב מרגי: אנחנו אופטימיים.

יעקב מרגי: שנתיים וזה באותו משרד.

יעקב מרגי: זה באותו משרד, רק זה עובר מאגף לאגף.

<ג'ג'או בימרו: אז בוא נקווה שזה יהיה יותר מהיר.

<קריאה: לא, ממינהל הסטודנטים לות"ת.

<קריאה: או ממשרד הקליטה לות"ת.

יעקב מרגי: ממשרד הקליטה.

יעקב מרגי: מינהל הסטודנטים במשרד הקליטה.

<ג'ג'או בימרו: אז עוד שתי נקודות.

<ג'ג'או בימרו: מבחינת התכניות שאנחנו בונים בוועדה, אנחנו נצפה בהמשך להתייחסות ממשרד האוצר במידה ותהיה חריגה מהתקציב, כי כרגע אנחנו רואים שמעל ל-75% מהתקציב כבר מוצה לכאורה ואנחנו רק בהתחלה.

<ג'ג'או בימרו: אז אני מקווה שבוועדה מצפים ממשרד האוצר להבין את הנושא הזה ולדעת שאנחנו נדרוש את זה בהמשך.

<ג'ג'או בימרו: בהזדמנות זו אני רוצה להגיד לארגונים ולעמותות, אני לא יודע אם יש פה, שמתוכננת איתם פגישה ב-21 בדצמבר, הם מוזמנים.

<ג'ג'או בימרו: תודה.

יעקב מרגי: משרד החינוך.

יעקב מרגי: מל"ג, ות"ת יכולים לעשות עבודה נהדרת, אבל אנחנו יכולים להקל עליהם את העבודה ולמצמצם את הטיפול אם אנחנו, מערכת החינוך, נדע לייצר להם כמה שיותר בוגרים שמשתלבים ומתאימים לאקדמיה.

יעקב מרגי: יש תכניות, יש לנו, אז בבקשה.

<עירית בירן: קודם כל - - -

יעקב מרגי: קודם כל אנחנו נציג את עצמנו.

<עירית בירן: נכון, סליחה.

<עירית בירן: עירית בירן, סגנית מנהל המינהל הפדגוגי, משרד החינוך.

<עירית בירן: אני מתנצלת.

<עירית בירן: אנחנו בוועדת המעקב הצגנו גם את הנתונים וגם את התכניות.

<עירית בירן: אני רוצה להתייחס למהלכים היותר דרמטיים שאנחנו עושים.

<עירית בירן: אני מקווה שכשנוכל לראות בצורה ברורה את תוצאות תשע"ז, כי עד עכשיו כולם מדברים על תשע"ו, אפשר יהיה כבר לראות את הקידום.

<עירית בירן: גם בשנת תשע"ו כבר יש שינויים.

<עירית בירן: כולם מסתכלים על מתמטיקה, אבל אף אחד לא הסתכל על מדעים.

<עירית בירן: במדעים הכפלנו את מספר התלמידים שסיימו ב-5 יחידות במקצועות המדעים בציונים גבוהים.

<עירית בירן: זאת אומרת שיכול להיות שילד עשה 4 יחידות מתמטיקה ועבר בהצלחה וקיבל את הציון היפה שלו ב-4 יחידות, אבל עשה במדעים גם ביולוגיה, זה גם אחד הממדים ואנחנו רואים שהנושאים האלה הולכים ומתרחבים.

<עירית בירן: נכון שאנחנו ניסינו לדחוף עוד ילדים למקצועות הטכנולוגיים הגבוהים וזה איזה שהוא מהלך שאנחנו גם עושים, לסייבר, לתוכנה ועוד כל מיני מקצועות, רובוטיקה וכן הלאה ויש איזו שהיא אמירה שאולי זה מושך אותם למקומות נמוכים.

<עירית בירן: אנחנו מנסים לשנות את הדעת בציבור על העניין הזה, כדי שכן ירצו ללכת למקצועות האלה, כי אחר כך צה"ל מגייס אותם לתפקידים ואנחנו רואים אחר כך את המקום שלהם בהצלחה, אלה שמגיעים לאותם מסלולים.

<עירית בירן: מעבר לזה אנחנו עובדים גם עם הוועדות היישוביות ובוועדות היישוביות השנה אנחנו ממש נפרוש בית ספר, בית ספר.

<עירית בירן: כמה ילדים, איזו תנועה קדימה בית הספר עשה בעניין, כדי לשים את זה על השולחן.

<עירית בירן: נכון, אנחנו נסתכל על כל תלמידי בית הספר לא שמית, בסטטיסטיקה שלו ונראה אותם מתוך בית הספר.

<עירית בירן: כי בית ספר יכול להציג – אני עשיתי, אני יודעת מה, 100% זכאות – צריך להסתכל איזה סוג זכאות ויחד איתו לבנות את התכניות.

<עירית בירן: השנה התקציב גם עובד קצת אחרת ונותן אפשרות לבית ספר, יותר גמישות ממה שהוא בונה בתיכונים ובמעבר לחטיבות הביניים כלפי מעלה.

<עירית בירן: דיווחנו לכם בוועדה גם על הנושא של תכניות מצוינות.

<עירית בירן: נכון שאנחנו רואים גידול מאד גדול, אבל אצל ילדים יותר צעירים.

<עירית בירן: זאת אומרת קשה לילד להיכנס לתכניות או לא תמיד יש לו מוטיבציה להיכנס בגילאי חטיבת הביניים, אבל בחינוך היסודי אנחנו רואים גידול גדול מאד וגם את זה הצגנו לכם לפי התכניות.

<עירית בירן: אם תרצו תוכלו לקבל גם ברמת - - - איפה אנחנו רואים את הנתונים.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: ור"ה.

יעקב מרגי: תקשיבי, יש מושג תלמודי, חדש אסור מן התורה.

יעקב מרגי: מי משתמש בו?

יעקב מרגי: אלה שלא אוהבים שינויים, אבל אנחנו מצפים שבאמת ראשי האוניברסיטאות הם סוג החנית של ההשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: שהם יותר קשובים.

יעקב מרגי: אנחנו לא רוצים להוריד את הרמה.

יעקב מרגי: את רואה הקושי של ות"ת מל"ג להכתיב לכם, אבל אני חושב שהיו כאן דיונים שהפסיכומטרי מוטה תרבותית.

יעקב מרגי: כשאתם רואים – האוניברסיטאות – כל אחד עושה מסגרת, מסלול בקטן, אבל פה יש אתגר לאומי כרגע.

יעקב מרגי: באמת להביא ולהצעיד את יוצאי אתיופיה, בני העדה, לשלב אותם בחברה הישראלית באותה רמה.

יעקב מרגי: הם לא מבקשים ופה מגיע להם באמת.

יעקב מרגי: אני מצדיע להם, הם לא רוצים בידול, הם רק רוצים תנו לנו להגיע לנקודה השווה.

יעקב מרגי: אומרת לי זיוה כל הזמן, ברגע שאני זה, לא תראה אותי פה.

<זיוה מקונן דגו: ואחר כך אל תעשו לנו הנחה.

יעקב מרגי: היא לא רוצה.

יעקב מרגי: היא אומרת את זה.

יעקב מרגי: היא אומרת אנחנו לא רוצים.

יעקב מרגי: תנו לנו הזדמנות שווה ומכאן והלאה.

יעקב מרגי: לכן אני מבקש ממך, אני לא יודע אם את יכולה, אני מבקש שוב ושוב להביא את זאת בפני ראשי האוניברסיטאות.

יעקב מרגי: אכן כן, הפסיכומטרי הוא אחד החסמים.

יעקב מרגי: לשאר הדברים יש לנו, יש ואנחנו לא רוצים בלי.

יעקב מרגי: אבל יש חלופות שהן לא מוטות תרבות והן הוכיחו את עצמן.

יעקב מרגי: עובדה, האוניברסיטה העברית ברפואה קיבלה את פויירשטיין, וסליחה שאני לא אומר את הסוג השני, כי אני לא מכיר.

יעקב מרגי: אני לא זוכר, סליחה.

<קריאה: לא רק ברפואה.

יעקב מרגי: אז בואי תאמרי לנו אם יש קצת קצת פתיחות.

<דבורה מרגוליס: טוב, דבורה מרגוליס, ראש מינהל ור"ה.

יעקב מרגי: ור"ה זה ועד ראשי האוניברסיטאות.

<דבורה מרגוליס: ושוב האוניברסיטאות כאן, אני לא יודעת אם יש כאן מכללות.

<דבורה מרגוליס: אני מניחה שלא, כרגיל.

<דבורה מרגוליס: לגבי - - -

יעקב מרגי: למה, לפעמים הם באים.

<דבורה מרגוליס: תגיד מתי, אני אשמח.

יעקב מרגי: אמרתי, לפעמים.

<דבורה מרגוליס: בדרך כלל הן לא, אבל אני מדברת בשם שבע אוניברסיטאות למחקר שחברות בור"ה.

<דבורה מרגוליס: האוניברסיטה הפתוחה, שהוא משקיף אצלנו, דיבר וזה מסלול נוסף שקיים.

<דבורה מרגוליס: לגבי העניין של הכניסה לאוניברסיטה.

<דבורה מרגוליס: בעקבות יוזמה עוד מלפני שלוש שנים של שר החינוך שי פירון, זה עוד היה קיים גם קודם אבל זה מאד הורחב לבקשתו וביזמתו.

<דבורה מרגוליס: יש בין 60% ל-80% מהחוגים היום באוניברסיטאות, שלא דורשים פסיכומטרי אם יש לך בגרות מאד מאד טובה.

<דבורה מרגוליס: המסלולים האלה שקרואים מסלולי קבלה ישירה ללא פסיכומטרי, נמצאים בכל המוסדות.

<דבורה מרגוליס: המידע הזה קיים, הוא גלוי בכל האתרים של האוניברסיטאות.

<דבורה מרגוליס: זה פתוח, זה אפשרי וזה פתוח באמת למי שהבגרות שלו היא מאד מאד טובה.

<דבורה מרגוליס: לגבי פויירשטיין – האוניברסיטה העברית אכן אימצה את פויירשטיין כחלופה לפסיכומטרי לאוכלוסייה יוצאת אתיופיה.

<דבורה מרגוליס: אני יודעת שמוסדות נוספים בודקים את העניין ויכול להיות שיאמצו גם הם.

<קריאה: גם בר אילן.

<דבורה מרגוליס: בבקשה, כבר רשמית יוצא.

<דבורה מרגוליס: אני עודכנתי רק שזה היה בבדיקה, אז יופי.

<דבורה מרגוליס: באוניברסיטת בן גוריון הלכו על מהלך אחר ביוזמה של הרקטור, הפרופסור צבי הכהן.

<דבורה מרגוליס: אצלם יש מסלולים שהם מעין חלופה לפסיכומטרי בתוך האוניברסיטה.

<דבורה מרגוליס: סטודנטים, תלמידים או כאלה שמועמדים ללימודים, להיות סטודנטים באוניברסיטת בן גוריון, נכנסים למעין מסלולי מכינה או מסלולי קורסי הכנה, שזה איזה שהוא דמוי פסיכומטרי.

יעקב מרגי: כן, בבקשה.

<דבורה מרגוליס: אני אומרת שבאוניברסיטת בן גוריון עשו מהלך אחר ויצרו - - -

אלעזר שטרן: למי זה פתוח בבן גוריון?

<דבורה מרגוליס: זה פתוח למעשה לכל מי שרוצה להתקבל ובדרך כלל מי שפונה למסלולים האלה זה מי שהבגרות שלו אינה מספיקה או שהפסיכומטרי שלו אינו מספיק.

<קריאה: אני רק אגיד שבאוניברסיטה העברית מדובר על פחות, עד 20 מקסימום סטודנטים בשנה.

<קריאה: כשמדובר באוניברסיטה שיש לה 23,000 סטודנטים בערך.

<קריאה: הפויירשטיין.

<קריאה: שתבינו.

יעקב מרגי: אוקיי.

אלעזר שטרן: ואיזה ביקוש יש לזה?

<קריאה: צריך לשאול את פויירשטיין.

אלעזר שטרן: תשאל, זה מעניין.

אלעזר שטרן: אולי זה 20 נוספים.

<יהודית גידלי: אני הזמנתי אותו.

<קריאה: 20 ופחות.

יעקב מרגי: טוב, דבורה, סיכום.

<דבורה מרגוליס: בסדר, אז לסיכום.

<דבורה מרגוליס: רק הערה שאני חייבת להעיר.

<דבורה מרגוליס: סף הקבלה לאוניברסיטה הוא כן שייך לחופש האקדמי לא במובן שרוצים לשים פה חומה ולא לאפשר, אלא אוניברסיטאות – ופה אולי אני לא אתייחס לחלק שלא חייב לשים בשולחן – אבל לאוניברסיטאות יש חשיבות מאד מאד גדולה שמי שנכנס ומתחיל ללמוד, יסיים שלוש שנים של תואר ראשון או שנתיים או כמה של תואר שני.

<דבורה מרגוליס: כל העניין של נשירה יכול לעשות נזק הרבה יותר גדול, במיוחד למי שהוא עולה חדש או יוצא אתיופיה או מאוכלוסייה מוחלשת כזו או אחרת, אם הוא נושר באמצע הלימודים.

<דבורה מרגוליס: בפגיעה במוטיבציה, הפגיעה בדימוי העצמי וכו', הנזק הוא אדיר.

<דבורה מרגוליס: לכן האוניברסיטאות כן לוקחות על עצמם לסנן ולבדוק ולקחת את אלה שהן חשובות שהם מסוגלים לסיים תואר.

<דבורה מרגוליס: וזה מה שבא לעשות הפסיכומטרי.

<דבורה מרגוליס: בינתיים, למרות כל החלופות, זה עדיין כלי הניבוי הטוב ביותר לעניין הזה.

<דבורה מרגוליס: לנקודה הזאת של האם אם הוא מתחיל שנה א' הוא גם יסיים שנה ג' וייצא עם אותה תעודה או נייר שאנחנו כולנו רוצים שהוא ייצא איתו.

<דבורה מרגוליס: בכל האוניברסיטאות יש תוכניות ליווי ייעודיות לאוכלוסיות האלה וכל התאחדויות הסטודנטים, האגודות המקומיות, יכולה לספר כאן נציגת התאחדות הסטודנטים, יש רכזים/רכזות שמטפלים באוכלוסייה הזאת.

<דבורה מרגוליס: יש ליווי אישי וליווי פרטני.

<דבורה מרגוליס: גם את בעניין הכלכלי כמובן מנסים לסייע גם בהמשך הלימודים.

<דבורה מרגוליס: אף אחד לא חרש לדבר הזה.

<דבורה מרגוליס: האוניברסיטאות רואות את זה, מרגישות את זה.

<דבורה מרגוליס: אף אחד לא יושב פה על שום ירח ולא קופץ לשום פלנטה אחרת.

<דבורה מרגוליס: אבל שוב, כשהתנאי הוא – מי שמתחיל שנה א', שיסיים שנה ג' וזהו.

<דבורה מרגוליס: שמירה על הרמה האקדמית.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: יעל רוצה להשים במספר משפטים?

<יעל סימן טוב: כן, רק לעניין גיוון תחומי הלימוד.

<יעל סימן טוב: אני חייבת תשובה, כי מעבר לתכנית הזאת שציינתי ומעבר לעבודה שאנחנו באמת מקבלים והתוצרים של מערכת החינוך בכל מה שקשור לחמש יחידות מתמטיקה, כמו שזיוה הציגה, הם מאתגרים ולכן יש את המכינות שאמורות בעצם להשלים את הפער הזה לכיוון המדעים.

<יעל סימן טוב: יש לנו תכנית בנוסף לכך, שנקראת הישגים להייטק.

<יעל סימן טוב: הצגתי את תכנית הישגים להנגשת ההשכלה הגבוהה בפריפריה.

<יעל סימן טוב: בתוך הישגים יש לנו תכנית שנקראת הישגים להייטק, שמביאה צעירים מהפריפריה הגיאוגרפית והחברתית לתואר ראשון בהנדסה ומדעים באוניברסיטאות, עם ליווי מלא משלב המכינה הקדם האקדמית, דרך כל שנות התואר, ליווי אקדמי וכלכלי מלא.

<יעל סימן טוב: ובתוך התכנית הזאת אנחנו ביקשנו לשים דגש על יוצאי אתיופיה ונכון לעכשיו יש לנו 8% מהסטודנטים בתכנית הזאת של הישגים להייטק, שהם יוצאי אתיופיה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: חבר הכנסת מסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: תודה אדוני יושב הראש.

מסעוד גנאים: אני מתנצל, לא הייתי מתחילת הדיון, אבל כמו שאנחנו עורכים פה דיון לאוכלוסיות אחרות בקשר להנגשת השכלה גבוהה, אז מה שאומרים שם בקשר לערבים, גם אומרים פה בקשר לתושבים ולאזרחים האתיופים.

אלעזר שטרן: חשבתי שתפתיע אותי קצת.

יעקב מרגי: בוא, הוא מעודן.

יעקב מרגי: הוא מברך.

יעקב מרגי: הוא מברך כי באמת יש תכניות ייעודיות חיוביות.

מסעוד גנאים: יש תכניות ייעודיות גם להנגשת השכלה גבוהה לערבים, יש.

מסעוד גנאים: של הות"ת.

יעקב מרגי: אז גם כשהוא מברך אתה אומר לו - - -

מסעוד גנאים: אז אני מברך את זה, להיפך.

מסעוד גנאים: אני אומר שלכל האוכלוסיות צריך לתת הזדמנות שווה לכולם.

מסעוד גנאים: זה צריך להיות וזה מתוך תובנה ומתוך אמרה שאני תמיד אומר.

מסעוד גנאים: ההשכלה הגבוהה ובכלל חינוך, זו התגובה למוביליות החברתית והכלכלית.

מסעוד גנאים: זה מנוף השינוי לפי דעתי.

מסעוד גנאים: כי היעד של החינוך בסוף, כל החינוך ובכללה גם בעיקר ההשכלה הגבוהה להעביר אותי.

מסעוד גנאים: אני הייתי פה, אני צריך לעבור לשם.

מסעוד גנאים: הכוונה למקום יותר טוב, להשתלב בצורה צודקת ושוויונית עם החברה.

יעקב מרגי: תודה.

מסעוד גנאים: לכן על המל"ג, על משרד החינוך להסיר את כל החסמים שאפשר, שהם יהיו בפניהם, של אוכלוסיות מסוימות, כדי לתת להם את ההזדמנות להשתלב באקדמיה, באוניברסיטאות ולהיות חלק מהחברה.

יעקב מרגי: משפט אחרון.

יעקב מרגי: להבא להירשם, בבקשה.

<עדי יונס: עדי יונס מהמרכז האקדמי לב בירושלים.

<עדי יונס: אצלנו גם ו - - - פה, אנחנו גם פה, יש תוכן שקיים כבר קרוב ל-20 שנה, שיש כ-200 בוגרים ורוב התכנית שם הנדסה, שרוב החברים הם קצינים בצה"ל.

יעקב מרגי: 200 מתוך כמה סטודנטים יש שם?

<עדי יונס: יש כ-3,000 סטודנטים.

יעקב מרגי: כמה לומדים עכשיו, לא בוגרים.

<עדי יונס: כיום יש כ-80 סטודנטים - - -, שברוך השם התכנית תומכת בהם ומלווה אותם.

יעקב מרגי: יש שם ליווי.

יעקב מרגי: אני חושב שמכון לב הוא עם שיעור הנשירה הנמוך ביותר.

<עדי יונס: כן, כן.

יעקב מרגי: טוב, תודה.

יעקב מרגי: רבותי, גם ועדות כאלה יכולות לקרות אצלי.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לות"ת על ההצגה המפורטת.

יעקב מרגי: יכול להיות שאני לא אבין את הכתב שלי תוך כדי כתיבה בלי להסתכל, אז תבינו.

יעקב מרגי: הוועדה מודה לות"ת על ההצגה המפורטת.

יעקב מרגי: הוועדה התרשמה שאכן הות"ת עמדה בהתחייבותה מהדיון הקודם להקים ועדת היגוי בשיתוף יוצאי אתיופיה.

יעקב מרגי: הוועדה מתרשמת שהתכניות הביאו לשיפור בנתוני יוצאי בני העדה האתיופית בהשכלה הגבוהה.

יעקב מרגי: הוועדה קוראת לות"ת לקבוע אבני דרך שבאן ייבחנו המגמות לאור יישום תכנית החומש.

יעקב מרגי: הוועדה תוציא פניה לראשי האוניברסיטאות לעודד ולאפשר את הבחינות החלופיות לפסיכומטרי בדומה לפויירשטיין, לכל מבקש.

יעקב מרגי: תודה רבה, הישיבה נעולה, אנחנו נמשיך לעקוב.