ועדת המשנה לכוח אדם ולמשאב האנושי בצה”ל, כנסת 20, פרוטוקול מספר 35, 2017-07-25 09:00

אמיר אוחנה: אנחנו פותחים את הדיון הזה של ועדת המשנה לכוח בצה"ל.

אמיר אוחנה: הנושא שמלכתחילה נקבע לוועדה היה נושא אחר, אבל אחרי הפיגוע בו נרצחו כמיל שנאן והאיל סתוואי, שוטרי משטרת ישראל הגיבורים, שהגנו בגופם על אזרחי ישראל, אני החלטתי לקיים את הדיון הזה, גם בנוגע לשילוב האוכלוסייה הדרוזית בצה"ל – איך אנחנו מעודדים את זה, איך אנחנו מחזקים את זה; וגם בנוגע לפעילות של אלה שפועלים נגד זה, ובפרט בלדנא.

אמיר אוחנה: לפני שאנחנו נתחיל, אני אבקש לכבד קמעה את זכרם של האיל ושל כמיל.

אמיר אוחנה: תודה.

אמיר אוחנה: אפשר לשבת.

אמיר אוחנה: אנחנו רואים פה פעילות שמיד תקבל סקירה רחבה יותר על ידי אנשי אם תרצו, שערכו את המחקר ושאספו את הממצאים, שפועלת נגד השורשים של החברה בצה"ל, אבל גם גדודים של שונאי ישראל וסייעניהם, גם בכנסת הזאת והם ישנם, אני מדבר על איימן עודה בראשם, לא יצליחו לנתק את ברית הדמים והחיים, שיש בין אחינו הדרוזים לנו.

אמיר אוחנה: בלדנא היא עוד אחת מזרועות התמנון האנטי ישראלי המכרסם ביסודותיה של מדינת ישראל, המושתתים בין היתר על הברית הזו, על הברית בין חלקי האוכלוסייה השונים.

אמיר אוחנה: בוקר טוב חבר הכנסת אייל בן ראובן.

אמיר אוחנה: מעניין אם כל אלה שטובת ישראל, טובת מדינת ישראל לנגד עיניהם, יפגינו גם על זה מול ביתו של היועץ המשפטי לממשלה.

אמיר אוחנה: הניחוש שלי שהם לא, אבל אני מצפה ונשמע גם את אנשי היועץ המשפטי לממשלה, שתיפתח חקירה הן נגד העמותה והן נגד המסייעים לה, כולל חברי כנסת.

אמיר אוחנה: על פי סעיף 109 לחוק העונשין, אני רק אציין פה הערה פרוצדוראלית שהדיון הוא דיון פתוח, לפי סעיף 120 (ב) (2).

אמיר אוחנה: על פי סעיף 109 לחוק העונשין ואני מצטט – מי שהסית או שידל אדם החייב בשירות בכוח מזוין שלא ישרת בו, דינו מאסר חמש שנים.

אמיר אוחנה: כלומר אנחנו מדברים כאן בעבירה פלילית, לא בעוד משהו שנופל בגדר חופש הביטוי, אלא משהו שחורג מחופש הביטוי המותר.

אמיר אוחנה: בין שלל העובדות המטרידות והמקוממות שמופיעות במסמך, שמיד נשמע אותו בצורה מפורטת, נמצאים גם חברי כנסת שמשתפים פעולה עם הארגון וביניהם איימן עודה, חנין זועבי, יוסף ג'בארין וחבר הכנסת מסעוד גנאים.

אמיר אוחנה: אני העברתי תלונה ליועץ המשפטי לממשלה בגין העבירות הללו ואני מצפה לשמוע שנפתחה חקירה או שתיפתח חקירה.

אמיר אוחנה: והכי חשוב, יותר מכל חקירה, המטרה של הפעילויות הללו היא לזרוע פילוג ושנאה בין האוכלוסייה הדרוזית, שכוללת את מיטב בנינו ולוחמינו ואשר נאבקת איתנו על קיומה ועצמאותה של מדינת ישראל משחר הקמתה, לבין יתר חלקי מדינת ישראל.

אמיר אוחנה: על כן היה חשוב לי לקיים את הדיון הזה ואני מציע שנפתח בסקירת הממצאים.

אמיר אוחנה: מתן פלג, אם תרצו, בבקשה.

<מתן פלג: בוקר טוב, תודה רבה לכולם, ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אמיר אוחנה, לחבר הכנסת אכרם חסון, לחבר הכנסת אייל בן ראובן.

<מתן פלג: תודה רבה לכולם.

<מתן פלג: תודה רבה לכל החברים מהארגונים השונים שעוד רגע גם, בעזרת השם ידברו, שעזרו לנו בליקוט הממצאים והמידע.

<מתן פלג: אני מקווה שיגיע בהמשך עוד בחור שעד עכשיו, מתוך פחד וחשש, לא הופיע, אבל הוא גורם מאד משמעותי בכתיבת הדו"ח ובליקוט הממצאים, אבל אני בינתיים אתחיל.

<מתן פלג: קודם כל לגבי הארגון בלדנא.

<מתן פלג: מבחינת הגדרה ברשם העמותות, אז הגברת ערכי הדמוקרטיה, הפלורליזם והסבלנות בחברה הערבית בכלל ובקרב בני הנוער בפרט, קידום, עידוד ופיתוח כישרונות, יצירה ואומנות בקרב בני הנוער הערבים, טיפוח הזהות והתרבות הערבית אצל בני הנוער והצעירים, זה מה שכתוב אצלם.

<מתן פלג: אני רק רוצה לומר לפני כן שעל פי סעיף 46 לחוק העמותות, עילת פירוק עמותה היא פעילות העמותה המתנהלת בניגוד לחוק, למטרותיה או לתקנונה.

<מתן פלג: אופיו של אותו ארגון, בעיני פרופיל חדש, שזה גם ארגון שמקדם סרבנות בחברה הישראלית, מבחינת פרופיל חדש, איך הם רואים את בלדנא, ועוד רגע אנחנו נראה איזה מההגדרות יותר נכונות, פועל משנת 2005 לסיכול תכניות המדינה להחיל שירות אזרחי חובה על אזרחים פלסטינים בישראל.

<מתן פלג: הארגון מוטרד ממבצע הגיוס המגזרי ומן המעמד השונה לו זוכים הדרוזים והבדואים ומאחוזי הגיוס העולים באוכלוסייה הערבית הנוצרית להתגייס.

<מתן פלג: ככה רואים את זה בפרופיל חדש.

<מתן פלג: כמובן שזה לא מה שרשום ברשם העמותות, אבל זה מה שהם אמרו, ולמעשה לכן אנחנו קוראים גם לוועדה לקרוא לרשם העמותות ולמשרד המשפטים לשקול לפרק את העמותה.

<מתן פלג: אני רוצה לתת לכם דוגמא קודם כל לגבי העדה הדרוזית.

<מתן פלג: זה דובר הרבה.

<מתן פלג: בבלנדא בדלית אל כרמל, מה שעכשיו אני מראה לכם זה תרגום של הפוסט.

<מתן פלג: כל החומרים שאנחנו מביאים כרגע הם חומרים גלויים, הם נמצאים, הם מתגלים בזה.

<מתן פלג: בלדנא בדלית אל כרמל קיים סמינר הדרכה לתיכוניסטים דרוזים.

<מתן פלג: ההדרכה כללה דיונים אודות זהות הדרוזים ושטיפת המוח הציונית, שהרחיקה את הדרוזים מעמם האמיתי.

<מתן פלג: התלמידים נלקחו לשיעור ערבי לשעבר שם סופר על מעשי טבח ונכבא.

<מתן פלג: כביכול אנחנו רואים פה מגמה של להאדיר סרבני גיוס דרוזים ולהפוך אותם למעין כוכבי תרבות.

<מתן פלג: אלף ברכות לסרבן לשירות החובה הצבאי, תימור סלאמה, תימור וודיעה, לעולם לא אשרת בצבא הכיבוש ולא אלחם בבני עמי.

<מתן פלג: סרבן שירות החובה הצבאי ישהה בכלא 60 יום.

<מתן פלג: האשמה – התחמקות מהשירות הצבאי המוטל על הצעירים הדרוזים, הפלסטינים.

<מתן פלג: אותה מגמה, בדו"ח כמובן יש דוגמאות נוספות.

<מתן פלג: אני מראה פה רק על קצה המזלג.

<מתן פלג: אני רוצה לקחת אתכם גם לאתר בשם אלערבה אל ג'דיד, שמדבר על ארגון נוסף בשם אורפוד, עוד ארגון שממוקד בנושא של המגזר הדרוזי.

<מתן פלג: ארגון שמפעילים אותו עורכי דין וכל מיני פסיכולוגים וכל מיני אנשי מקצוע שמנסים גם לקדם את הנושא של אי גיוס של דרוזים לצבא.

<מתן פלג: הם עובדים ביחד עם בלדנא, הם עובדים במשותף, הם עובדים הרבה מאד ביחד.

<מתן פלג: בדו"ח כמובן יש הרבה דוגמאות.

<מתן פלג: באופן ממוקד בנושא סירוב שירות החובה המוטל על נערים דרוזים התקיים עם עמותת בלדנא ב-16 בינואר 2016 – זה לא דברים ישנים – סמינר משותף.

<מתן פלג: הנושא הזה וכמו שכתוב למטה – התנגדות לגיוס לצה"ל ולשירות לאומי.

<מתן פלג: הם אומרים את זה בצורה גלויה.

<מתן פלג: הם לא מפחדים.

<מתן פלג: הם מתגאים בזה ובעינינו יש עם זה בעיה חמורה, בעיקר כשהציבור הישראלי, שאינו דובר ערבית, הוא לא מכיר את זה, כי זה לא מגיע לתקשורת ולכן המגמה הזאת מתגברת.

<מתן פלג: אני רוצה להראות לכם, ואגב באמת פה, כמו שאמר חבר הכנסת אמיר אוחנה, עורך דין במקצועו, בסעיף 109 לחוק העונשין – מי שהסית או שידל אדם החייב בשירות - - - שלא ישרת בו או שלא יתייצב לפעולה צבאית – דינו מאסר 5 שנים והפעילות פה היא ממוקדת למגזר הדרוזי.

<מתן פלג: מבחינת פעילות בבתי ספר, אנחנו גם רואים את אותם ועכשיו אני עובר נושא, לנושא של פעילות בתוך בתי ספר מוכרים.

<מתן פלג: בלדנא ותנועות ההתנדבות.

<מתן פלג: בדיר חנא התקיים סמינר בנושא השירות האזרחי, במסגרתו התקיימה שיחה על הרקע ההיסטורי לשירות ואיך מתנגדים לשירות הלאומי.

<מתן פלג: זאת אומרת זה מה שקורה בתוך בתי הספר שאנחנו מממנים כמשלמי המיסים.

<מתן פלג: זה דבר בעייתי מאד בפנינו.

<מתן פלג: אני אקח עוד דוגמא אחת.

<מתן פלג: כמובן בדו"ח יש הרבה.

<מתן פלג: המדריכה מקיימת סמינר בחטיבת ביניים בכפר טייבה, מפגש לחיזוק הזהות והשייכות הפלסטינית, במסגרת תכנית מנהיגות צעירה.

<מתן פלג: גם בעניין הזה אני רק רוצה להסב את תשומת ליבכם, מה שנקרא סעיף המרדה, סעיף 133 א' לחוק העונשין, פרק ח', פגיעות בסדרי המשטר והחברה, המרדה, מעשי המרדה, להביא לידי שנאה, בוז או אי נאמנות למדינה או לרשויות החוק.

<מתן פלג: וגם בהמשך – להסית או לגרות את יושבי הארץ שינסו להשיג בדרכים לא כשרות שינוי בדבר הדין.

<מתן פלג: בכל אופן אנחנו רואים פה ממש ניסיון לקחת אזרחים, בני נוער, שאנחנו רוצים שישתלבו במדינת ישראל.

<מתן פלג: אין שום סיבה שהמגזר הערבי לא יהיה משולב בחברה הישראלית, שלא ישרתו בשירות לאומי, שלא יתגייסו לצה"ל.

<מתן פלג: פה אנחנו רואים ארגון שפועל ממש בתוך בתי הספר, עם חטיבות ביניים, קטינים, כדי לשכנע אותם לא לעשות את הדבר הזה.

<מתן פלג: אני רוצה להראות לכם עוד משהו.

<מתן פלג: אני מניח שבגלל הסלייד הזה, שנמצא גם בדו"ח, חברי כנסת מהרשימה המשותפת בחרו לא להגיע.

<מתן פלג: אנחנו רואים פה ב-30 באפריל 2017 – לא לפני הרבה זמן – בלנדא ערכה סדנאות סביב ההתנגדות לשירות הלאומי והגיוס בבתי ספר.

<מתן פלג: זה בכפר כנא.

<מתן פלג: איימן עודה, חנין זועבי, יוסף ג'בארין ומסעוד גנאים.

<מתן פלג: כלומר, אותה תנועה או אותו ארגון בלדנא, שבא לשכנע בתי ספר, הוא גם מקבל חיזוק מחברי הכנסת ואנחנו כמובן לא יכולים להתמודד עם זה לבד בתור ארגון חברתי - - -

אמיר אוחנה: כן, ממש לא.

<מתן פלג: בתור תנועה חברתית.

<מתן פלג: לא אנחנו ולא היושבים המכובדים פה, מתנועות בני המיעוטים הנוספות, הציוניות – דרוזים, נוצרים, בדואים.

<מתן פלג: עוד פעם, חבר הכנסת עודה, אנחנו רואים אותו.

<מתן פלג: מאחוריו זה כמובן הלוגו של בלדנא.

<מתן פלג: הוא מרצה שם.

<מתן פלג: זה רוח גבית שהם מקבלים.

<מתן פלג: בינינו, זה פעילות שמחבלת ביכולת ההשתלבות ומונעת מהמגזר הערבי להשתלב בחברה הישראלית.

<מתן פלג: הסלייד פה הוא טיפה נמוך, הפונט הוא טיפה קטן, אבל אני רק אסב את תשומת ליבכם שהכספים שהארגון הזה מקבל הם כספים זרים, ממשלות זרות ובראשם האיחוד האירופאי, שהעביר לארגון הזה מעל 2 מיליון שקלים.

<מתן פלג: כלומר התופעה הזאת של ארגון בלדנא היא לא תופעה אוטנטית, היא תופעה שהכוח שלה והכסף שלה והפוליטיקה שלה מונעים ממשלות זרות.

<מתן פלג: אנחנו מאד מודאגים מהדבר הזה.

<מתן פלג: בכלל מהעובדה שאיזה שהוא גוף, שפועל לאי השתלבות בחברה הישראלית, מקבל כספים מממשלות זרות.

<מתן פלג: אני לא חושב שמי שהיה מקבל תופעה דומה במדינה אחרת.

<מתן פלג: אם נניח עכשיו ממשלת ישראל הייתה מממנת ארגון - - -

ענת ברקו: קוראים לזה חתרנות מדינית.

<מתן פלג: כן.

<מתן פלג: נכון.

<מתן פלג: חתרנות מדינית.

ענת ברקו: צריך להגדיר את זה.

<מתן פלג: אז לכן אני לקחתי פה מהדו"ח רק דוגמאות קטנות ובדו"חות יש הרבה יותר חומרים ודוגמאות שאתם יכולים להשתמש בהן.

<מתן פלג: אז זהו מבחינתי.

<מתן פלג: אנחנו מאד מקווים שתפעלו בנושא.

<מתן פלג: הנושא הזה הוא מאד מאד חשוב.

<מתן פלג: בטח עכשיו, כשלצערי הרב ראינו עוד הפעם כמה הקשר שלנו עם העדה הדרוזית הוא קשר חם ודם ואהבה וחיים, והקשר שלנו עם בני המיעוטים שמשרתים בצה"ל.

<מתן פלג: אנחנו רוצים את ההשתלבות הזאת ואנחנו רוצים שהמגמה הזאת תיפסק.

<מתן פלג: בטח כשחברי כנסת נותנים לזה רוח גבית.

<מתן פלג: תודה רבה.

אמיר אוחנה: תודה לך.

אמיר אוחנה: לאור העובדה שיש גם חברי כנסת שצריכים לצאת, אנחנו נשמע חברי כנסת ואז מישהו מהגופים, מהארגונים ומהמשרדים.

אמיר אוחנה: חברת הכנסת ענת ברקו, בבקשה.

ענת ברקו: תודה רבה, אדוני יושב הראש.

אמיר אוחנה: אחריה מנהלת אגף החינוך של המגזר הדרוזי.

ענת ברקו: תודה רבה שהעליתם את הנושא שהוא כה חשוב וגם יושב כאן חברי, חבר הכנסת אכרם חסון, ואנחנו נתנו, לפני שבועיים או שלושה, אכרם?

אכרם חסון: לפני שבועיים.

ענת ברקו: לפני שבועיים, נאומים בני דקה בדיוק על הנושא הזה.

ענת ברקו: אז קודם כל ברית אחים, שהיא גם ברית דמים, היא לא משהו שקל לנתק אותו.

ענת ברקו: ואם היו - - -

<קריאה: ברית חיים.

ענת ברקו: ברית אחים זו ברית חיים, עד כמה שאני יודעת וזו הברית הכי עמוקה שיכולה להיות.

ענת ברקו: ואני יכולה להגיד כאחת ששרתה בצה"ל הרבה מאד שנים לצד חברי, שאין יותר מזה.

ענת ברקו: זה לא קל.

ענת ברקו: מה שחושבים חברי הכנסת מהרשימה המשותפת בחלקם הגדול, כמובן בלי לעשות הכללות, אבל הגלריה שיושבת כאן, שגם מטיפה לטרור, ראינו אותם גם בשבוע האחרון בהר הבית, באים כמו זבובים לדם.

ענת ברקו: מחפשים איפה יישפך יותר דם.

ענת ברקו: הם חושבים שהם יוכלו להעביר את הדרוזים את התהליך שהם העבירו את הבדואים בנגב.

ענת ברקו: שהיום התנועה האסלאמית שלחו אותם 100 שנה לאחור.

ענת ברקו: אני זוכרת את הגדס"ר הבדואי כיחידה מפוארת.

ענת ברקו: אני זוכרת את הבדואים משתלבים ומנסים לפחות להשתלב ואנחנו רואים גם בצפון שיש תמונה אחרת.

ענת ברקו: זה מה שהם חושבים שהם יכולים לעשות לדרוזים.

ענת ברקו: אבל ראינו, באירוע שהיה על הר הבית, ששני שוטרים גיבורים ואמיצים שלנו, שהקריבו את נפשם, וזו לא פעם ראשונה.

ענת ברקו: היה גם את האירוע בבית הכנסת, ששוטר דרוזי הגן על המתפללים בגופו ושילם בחייו ויש אין ספור סיפורים.

ענת ברקו: וכל פעם שאני הולכת בשביל הבנים, יחד עם בנות השירות הלאומי בדלית אל כרמל, באירוע המדהים הזה ואנחנו רואים את העוצמות ואת ההתגייסות גם של הבנות לשירות הלאומי, אנחנו יודעים שהמשחקים האלה, המניפולציות וההסתה הזאת, לא יביאו לשום מקום.

ענת ברקו: הם יאכלו את הכובע.

ענת ברקו: זה לא יקרה ועד היום אנחנו רואים שההתגייסות ליחידות הקרביות, אדוני יושב הראש, היא כמובן עולה לאין ערוך בכל מגזר אחר באוכלוסייה.

אמיר אוחנה: עוד מעט נשמע גם מצה"ל את הנתונים.

ענת ברקו: מדהים.

ענת ברקו: התגייסות של 87% ליחידות קרביות, יחידות משמעותיות בצה"ל שפתוחות בפני העדה.

ענת ברקו: היום כל צה"ל, זה כבר לא החטיבה 406, זה גדוד חרב, זה כל הצבא ואנחנו יודעים, אנחנו רואים את ההתגייסות ואת ההקרבה ואת ההליכה כתף אל כתף של כולנו ביחד, מתוך הבנה שהמדינה הזאת היא המקום הכי טוב בשביל כולנו והנאמנות למדינה.

ענת ברקו: אני יכולה להגיד לכם שהנושא בכלל עלה אצלי כשהתחלתי לשמוע נאומים בני דקה של חברי הכנסת מהרשימה המשותפת, שמדברים על הפלסטניזציה של הדרוזים.

ענת ברקו: פתאום כל מיני קולות.

ענת ברקו: הם תומכים בכל מיני סרבים וזה ואז התחלתי לשאול את השאלות ולהגיע לחומרים האלה.

ענת ברקו: מה פתאום הם תומכים?

ענת ברקו: הם תומכים איפה שיש הסתה נגד המדינה, שאף מדינה לא הייתה מרשה שהחברים של בן לאדן והקרובים של החמולה שלו, ישבו בתוך הכנסת או שמבל"ד יש שם סדרה של אנשים שעשו עבירות ואנחנו רואים שהדפוס הוא משפחתי, כמו בשארה וגאטס, כמו חמולת ג'בארין.

ענת ברקו: כל מיני כאלה כוכבים שאנחנו רואים אותם משתלבים בטרור, אבל לא בעשייה הפרודוקטיבית למען מדינת ישראל, כשהם רואים את כל מה שקורה סביבם.

ענת ברקו: אני רוצה לומר רק משפט אחרון, שההצלחה של ההסתה הזאת זה כמו לעמוד על סף תהום וללכת צעד אחד קדימה.

ענת ברקו: זה מה שיקרה.

ענת ברקו: אז הם לא יחבלו לא בשילוב של העדה הנוצרית - - -, לא יחבלו.

ענת ברקו: יש מגזרים שלמים שהיום יודעים שאין מקום יותר טוב מאשר מדינת ישראל, ובטח האחים שלנו, הדרוזים, שראינו עכשיו גם את ביקורי התנחומים.

ענת ברקו: אני באופן אישי הלכתי לביקורים עם בעלי.

ענת ברקו: אני לא רואה בזה משהו פוליטי לחלוטין, אלא זה משהו שהייתי עושה גם כאזרחית שהיא לא אשת ציבור וראינו שאנשי הרשימה המשותפת, בחלקם, התקשו לגנות, לא באו לבקר, לא באו לנחם, למרות שהאנשים הללו היום שם כדי להגן על המתפללים שהם מוסלמים, כידוע לכולם.

ענת ברקו: אז באמת, אדוני יושב הראש, אני מודה לך על הדיון הזה ואני חושבת שאנחנו נמשיך לעקוב ולהפסיק לממן את התליינים שלנו.

ענת ברקו: אותם אנחנו נפסיק לממן.

ענת ברקו: כל בית ספר שיעשה פעילות מהסוג הזה – ואנחנו ראינו את זה גם במזרח ירושלים – לאו דווקא במובן הזה, אבל כל מיני אסירים ביטחוניים שהפכו להיות מורים בבית ספר, או כל מיני מנהלות בתי ספר שארגנו כל מיני פסטיבלים של נכבא ושל מעברים כאלה ואחרים; וילדים בתוך שלוליות צבע.

ענת ברקו: התופעות האלה לא תהיינב, כי אנחנו לא נממן את התליינים שלנו.

אמיר אוחנה: תודה גברתי.

אמיר אוחנה: אנחנו עוברים למשרד החינוך.

אמיר אוחנה: הגברת איה חיראדין, מנהלת אגף חינוך מגזר דרוזי.

<איה חיראדין: טוב, קודם כל תודה על זימון הדיון החשוב הזה וההתרגשות וזה בעצם ברית אחים וברית חיים, שאנחנו מאד מעריכים.

<איה חיראדין: אחוז הגיוס במגזר הדרוזי עומד על 82% נכון לשנת 2016.

<איה חיראדין: אחוז הגיוס ליחידות קרביות – 46%, שזה הרבה מעל לאחוז הארצי וזה אומר הרבה.

<איה חיראדין: זה לא מובן מאליו וזה אומר הרבה.

<איה חיראדין: לטענה הספציפית לגבי עמותת בלדנא, אנחנו עשינו בדיקה יסודית עם כל מנהלי התיכונים, אחד אחד.

<איה חיראדין: התשובה הייתה חד משמעית שזה לא היה.

<איה חיראדין: לא מכירים את העמותה, לא ירשו לעמותה הזאת להיכנס לבתי הספר.

<איה חיראדין: היא חד משמעית לא הייתה.

<איה חיראדין: יכול להיות שבדלית אל כרמל יש איזו שכונה של בדואים-מוסלמים.

<איה חיראדין: יכול להיות שהם עשו את הפעילות שם, אבל לא עם תלמידים דרוזים.

<איה חיראדין: אנחנו עשינו בדיקה ממש מדויקת לגבי הטענה הזאת וזאת טענה לא נכונה, שקרית, חד משמעית.

<איה חיראדין: עשינו בדיקה יותר מעמיקה עם כל התיכונים.

<איה חיראדין: לא מכירים ובכלל לא עולה בדעתם להכניס עמותה כזאת לבתי הספר.

<איה חיראדין: ההיפך הוא, שאנחנו עושים הרבה פעילויות ביחד עם מינהל חברה ונוער, שנציגים נמצאים כאן גם.

אמיר אוחנה: רק שנייה ברשותך.

אמיר אוחנה: הבחור שעדיין לא הגיע ואולי יגיע, אולי לא יגיע, הוא דרוזי?

<מתן פלג: כן.

אמיר אוחנה: והוא חווה את ההרצאות האלה של בלדנא בעצמו?

אמיר אוחנה: הוא ראה את זה בעצמו?

<מתן פלג: כן.

<מתן פלג: התמונה הזאת-.

<מתן פלג: הוא בכניסה, הוא יגיע.

<מתן פלג: הוא ידבר על זה גם בעצמו.

<מתן פלג: זה אגב מבית ספר עתיד.

<איה חיראדין: בית ספר עתיד - - -

<קריאה: עתיד קם רק השנה.

<קריאה: עד עכשיו זה היה אורט.

<קריאה: התלמיד מעתיד?

<איה חיראדין: לא, התלמיד משפרעם.

<איה חיראדין: הוא סטודנט.

<איה חיראדין: הוא בכלל שייך למערכת החינוך - - -

<מתן פלג: הוא סטודנט, אבל שוב, אני חס ושלום לא רוצה להתווכח איתכם.

<מתן פלג: אלה הם הממצאים שהם גאים בפעילות שלהם ב - - -

<איה חיראדין: אני רוצה להבהיר רק שהסטודנט הזה הוא - - -

אמיר אוחנה: אנחנו נשאל אותו.

<איה חיראדין: כן, כן, אבל הוא שייך למגזר הערבי, שפרעם.

<איה חיראדין: יש שם דרוזים, אבל מערכת החינוך בשפרעם שייכת למגזר הערבי.

<איה חיראדין: במערכת החינוך של המגזר הדרוזי לא הייתה שום פעילות - - -

ענת ברקו: כן, אבל מערכת החינוך, גם במגזר הערבי, ממומנת מכספי - - -

<קריאה: ברור, אבל זה דיון אחר.

ענת ברקו: צריך לראות גם את ה - - -

<איה חיראדין: חלילה, אני לא מצדיקה את הקשר שלהם, אני רק מציגה את העובדות.

אמיר אוחנה: טוב, זה מעודד.

אמיר אוחנה: מה שאת אומרת הוא מעודד.

<איה חיראדין: אני רק רוצה להמשיך, ברשותך.

אלעזר שטרן: דרך אגב, יהיה פה גם דיון כזה על מגזרים אחרים שנותנים פעילות אנטי - - - אצלם?

אמיר אוחנה: אנחנו עושים פעילויות גם - - -

אלעזר שטרן: ו - - - שלמים - - -

אמיר אוחנה: אתה נכחת בדיונים כאלה.

אמיר אוחנה: ההסתה נגד החיילים החרדים, אתה מתכוון?

אלעזר שטרן: לא רק החרדים.

אלעזר שטרן: כאלה שקוראים לא להתגייס.

אמיר אוחנה: דנו בזה כבר כמה וכמה פעמים.

ענת ברקו: נו, זה גם.

אמיר אוחנה: בוודאי שכן, התשובה היא כן.

אמיר אוחנה: אבל סליחה, בואו לא נפריע לגברת, כי היא הייתה באמצע.

<איה חיראדין: אני רוצה בבקשה להמשיך.

<איה חיראדין: לגבי פעילויות שאנחנו עושים במהלך שנת הלימודים ביחד עם הנערים, ביחד עם מינהל אוכלוסיות, ביחד עם מנהל חברה ונוער, גם האגף לביטחון במשרד הביטחון ויש הרבה פעילויות שאנחנו גאים בהן.

<איה חיראדין: קודם כל פעילות של שביל הבנים, שהזכרת.

<איה חיראדין: בנוסף לזה - - -

אלעזר שטרן: שאושר סופית כולל הביקור והכל, לפני שבועיים, שלושה.

<איה חיראדין: כן, בדיוק.

<איה חיראדין: ובנוסף לזה תהיה פעילות ב-18 באוקטובר, של 500 נערים דרוזים ו-500 נערים יהודים שיעשו צעדה ביחד ביער אחיהוד, שהכותרת שלה ברית חיים-ברית אחים.

<איה חיראדין: אנחנו עושים הרבה פעילויות של ביקורים ביחד, מסע - בטח גם ידברו על זה עוד - מסע לוחמים.

<איה חיראדין: עמותת אחרי מאד פעילה במגזר הדרוזי ועושה המון פעילויות.

<איה חיראדין: מה שבטוח ואני רוצה, כדי לא להאריך, רק להבהיר דבר אחד, שאנחנו כמערכת חינוך לא נרשה לשום דבר שייכנס לתוך המערכת שלנו במגזר הדרוזי, שיכול לפגוע בביטחון המדינה.

<איה חיראדין: אנחנו מחנכים את הילדים שלנו, את הנוער שלנו לערכים של המדינה.

<איה חיראדין: הזהות שלנו מאד ברורה – דרוזים ישראלים וכך יהיה וכך ההנחיות גם למנהלים.

<איה חיראדין: יש לנו מנהלים שהם מאד מחויבים לסיסמה הזאת.

אמיר אוחנה: תודה לך גברתי.

אמיר אוחנה: אנחנו נשמע את חבר הכנסת, האלוף במילואים, אייל בן ראובן ולאחר מכן את אלוף משנה וג'די סרחאן, ראש מינהל אוכלוסיות.

איל בן ראובן: טוב, בוקר טוב.

איל בן ראובן: אלף אני שמח על הדיון הזה, הוא חשוב ואני רוצה לומר פה, בדיון הזה, אין פה ימין ושמאל, יש פה צה"ל.

איל בן ראובן: יש פה מערכת הביטחון, שהיא של כולנו, ללא הבדלים פוליטיים כאלה ואחרים.

איל בן ראובן: אני באתי הנה לדיון הזה, כי ראיתי בכותרת שיש איזו שהיא פעילות כנגד גיוס לעדה הדרוזית.

איל בן ראובן: אני שרתי בצה"ל שנים רבות עם חיילים דרוזים.

איל בן ראובן: שאמרו את שם המשפחה שלך – חיראדין – אז פריד חיראדין מחורפיש היה איתי בפלוגה במלחמת יום הכיפורים.

<קריאה: היא הבת של אלוף משנה גדעון עבאס.

איל בן ראובן: ושל גדעון.

איל בן ראובן: אנחנו אחים ואנחנו נלחמים ביחד ולכן אני כמובן מגנה כל פעילות שמנסה לגרום לכך שמישהו לא יתגייס לצה"ל, בוודאי בעדה הדרוזית.

איל בן ראובן: הצגת פה את הנתון 82% גיוס.

איל בן ראובן: זה נתון מאד גבוה וחשוב והוא צריך עוד לעלות.

איל בן ראובן: זאת אומרת אנחנו צריכים לטפל כל הזמן כדי שהאחוז רק ילך ויעלה.

איל בן ראובן: זה נכון בקרב העדה הדרוזית.

איל בן ראובן: אני מעלה פה את סוגית הבדואים.

איל בן ראובן: חברים, הסוגיה הבדואית היא מטרידה.

איל בן ראובן: היא מטרידה כי שם סוגית הגיוס הולכת ויורדת, הולכת ופוחתת מסיבות כאלה ואחרות, שגם בהן אנחנו צריכים לטפל.

איל בן ראובן: אני כמובן בעד גיוס גם של ערבים ישראלים, למי שרוצה ומי שלא יודע, יש גם היום בצה"ל משרתים מוסלמים, ערבים שמשרתים ומשרתים היטב בצה"ל.

איל בן ראובן: מי שלא, אז לשירות הלאומי וחשוב מאד שיתגייסו לשירות הלאומי.

איל בן ראובן: זה טוב לחברה הישראלית.

איל בן ראובן: אני מכיר את חילוקי הדעות בחברה הערבית בעניין הזה.

איל בן ראובן: יש חילוקי דעות והם בסדר, הם קיימים, אין מה לעשות איתם.

איל בן ראובן: כלומר, אם אני מסכם את דברי, אני חושב, אמיר, יושב ראש ועדת המשנה הזאת, החשובה, אני חושב שאנחנו צריכים לגנות כל פעילות, כל פעילות, שקוראת למישהו מאזרחי מדינת ישראל, שלא להתגייס לצה"ל.

איל בן ראובן: אני שמח על הנתון שאת הצגת פה לגבי מערכת החינוך הדרוזית, כי אני חושב – ואת זה אני אומר לך – חברי אכרם חסון – אני מצפה, הפעולה הכי אפקטיבית בעניין הזה, של מישהו שמנסה לחדור לעדה הדרוזית ולפגוע בה, היא של החברה הדרוזית.

איל בן ראובן: היא הראשונה.

איל בן ראובן: אנחנו אתכם.

איל בן ראובן: אנחנו צריכים לראות שהדבר הזה לא קורה.

איל בן ראובן: מדוע?

איל בן ראובן: כי במדינת ישראל אנחנו מדינה דמוקרטית ותמיד יהיו גופים כאלה ואחרים.

איל בן ראובן: לא את כולם אפשר להכניס לבית סוהר.

איל בן ראובן: יש דעות כאלה ואחרות, ולכן בסוף המנהיגות היא המנהיגות האפקטיבית.

איל בן ראובן: ואם היום אתם, במערכת החינוך הדרוזית, החלטתם שלא ייכנס ואתם מצליחים לכפות את זה, אז שלא ייכנס, אז אני שקט.

<איה חיראדין: חד משמעית.

איל בן ראובן: אני יחסית רגוע בעניין הזה.

<איה חיראדין: חד משמעית, זה לא ייכנס.

איל בן ראובן: ואנחנו צריכים לעשות הרבה מאד פעולות בחברה הבדואית, כמו שאמרתי, וגם בחברה הערבית, כדי לקדם וכמו שאמר, רמז, ידידי, האלוף במילואים אלעזר שטרן שטיפל בזה הרבה, יש לנו גם מה לעשות הרבה בחברה היהודית בעניין הזה.

איל בן ראובן: תודה רבה.

אמיר אוחנה: אכן.

אמיר אוחנה: תודה לך ידידי.

אמיר אוחנה: אלוף משנה וג'די סחראן ולאחר מכן חבר הכנסת אכרם חסום.

<וג'די סרחאן: בוקר טוב.

<וג'די סרחאן: אני אחראי על שילוב בני מיעוטים בצה"ל, בתוך זה גם המגזר הדרוזי.

<וג'די סרחאן: בסך הכל המוטיבציה לשירות היא מאד גבוהה, כך גם אחוזי הגיוס לצה"ל.

<וג'די סרחאן: לעניין עצמו.

אמיר אוחנה: המספרים שהוצגו אלה המספרים שלך?

<וג'די סרחאן: כן, 80%, 82%, זה נכון ללפני שנתיים-שלוש בערך, אפשר לחשב את זה.

<וג'די סרחאן: אגב, בהקשר של העדה הדרוזית עברנו סגירת הגדוד המגדרי 299.

<וג'די סרחאן: בסך הכל רואים סימנים טובים של השתלבות החיילים ביחידות קרביות, בעתודה, בסייבר, באמ"ן.

<וג'די סרחאן: זה הולך לכיוונים טובים ונכונים וצריכים להמשיך ולתמוך בזה.

איל בן ראובן: וצריך לטפל במשתחררים.

ענת ברקו: זה - - - צה"ל.

ענת ברקו: לתת להם את הדיור לחיילים משוחררים ולאפשר להם את ה - - -

אמיר אוחנה: אז בואו נשמע.

אמיר אוחנה: אנחנו לוקחים את כל המילים.

אמיר אוחנה: בואו נשאיר לו.

<וג'די סרחאן: שלוש נקודות.

<וג'די סרחאן: אז קודם כל העניין עצמו, אני חייב לומר שיש לזה השפעה מינורית.

<וג'די סרחאן: אני פוגש הרי הרבה נערים, הרבה הורים.

<וג'די סרחאן: איפה שהקרקע היא בשלה, איפה שהאבא בתפיסה קצת שונה, איפה שהוא מאוכזב, איפה שהוא זה וזה, יכולים לחדור שם.

<וג'די סרחאן: וזה לא לחדור למערכת החינוך, לא לחדור לעדה הדרוזית, אבל אם חודרים לבית הזה ואם חודרים לבית הזה וחודרים לבית אחר, ובאופן עקרוני בכפרים המעורבים זה יותר קל.

<וג'די סרחאן: מרר, שפרעם, אבו סנאן.

<וג'די סרחאן: אנחנו נתקלים במקרים כאלה שאתה שומע.

<וג'די סרחאן: אולי לא אומרים את זה באופן גלוי, אולי לא עושים את המפגשים באופן גלוי, אבל אני מציע לא לזלזל בזה.

<וג'די סרחאן: לקחת את זה בחשבון.

<וג'די סרחאן: לטפל בזה, לתת לזה את המענה הנכון.

<וג'די סרחאן: היום המצב הוא מצוין בזכות הפעילות של משרד החינוך, משרד הביטחון, האגף ביטחוני חברתי וצה"ל בתוך בתי הספר.

<וג'די סרחאן: אני חושב שאם אנחנו נרפה טיפה ואם ירדו טיפה, זה יכול לשנות טיפה את זה.

<וג'די סרחאן: לא במספרים גבוהים, אבל.

<וג'די סרחאן: החיילים המשוחררים הם עיקר הבעיה.

<וג'די סרחאן: חייל משוחרר שיוצא לאזרחות מאוכזב במירכאות או לא במירכאות, זה יכול לתרום רק לסיפור הזה, והם אגב, הצד שמנסה לקלקל, מנצל כל מקרה כזה.

<וג'די סרחאן: אז אנחנו חייבים לטפל גם בחינוך וגם חיילים משוחררים כמעט ולא הולכים ללמוד.

<וג'די סרחאן: אין לי את המחקר, אבל אני יכול להגיד לך באחוזים מאד נמוכים מסך החיילים המשוחררים, אולי 5% הולכים ללימודים אקדמאיים.

איל בן ראובן: למה?

<וג'די סרחאן: המוטיבציה יורדת משמעותית.

איל בן ראובן: לא, אבל למה הם לא הולכים ללמוד?

<וג'די סרחאן: אני אומר, אחרי שלוש שנים בצבא יורדת המוטיבציה ללימודים, פעם אחת.

<וג'די סרחאן: פעם שנייה, רובם באים מרקע סוציו אקונומי נמוך שרוצה עכשיו לעבוד ולעזור למשפחה; ושלוש, לא יכול לכלכל את עצמו שלוש-ארבע שנים ועכשיו הוא רוצה להתחתן ולבנות בית ומאפייני תרבות נוספים שמשפיעים.

ענת ברקו: אבל היום, כשהולכים לתת ללוחמים מענק - - -

<וג'די סרחאן: כן, זה מתאים ללימודים, זה יקרה.

<וג'די סרחאן: שכר הלימוד הוא לא הבעיה.

<וג'די סרחאן: המחיה היא הבעיה.

אמיר אוחנה: אה, הצורך לעבוד ולהרוויח ולפרנס את המשפחה.

<וג'די סרחאן: כן, זו הבעיה המרכזית.

<וג'די סרחאן: ובעיית הדיור, שאני קטונתי.

<וג'די סרחאן: - - - אלה הדברים.

אמיר אוחנה: אוקיי, תודה לך.

אמיר אוחנה: חבר הכנסת אכרם חסון.

אסעד אסעד: סליחה, אפשר?

אמיר אוחנה: אדוני יקבל זכות דיבור, אבל כרגע חבר הכנסת אכרם חסון.

אסעד אסעד: אני מבקש לפני שהוא ידבר.

אכרם חסון: אני מוותר לו דקה, בבקשה, חברת הכנסת לשעבר אסעד.

אסעד אסעד: אני הייתי פה, במקרה אני בא לדיון אחר ואמרו לי יש דיון על הדרוזים, אמרתי אני אכנס.

אסעד אסעד: אני חבר כנסת לשעבר.

אסעד אסעד: הייתי פה לפני הרבה שנים ואני גם אלוף משנה במילואים.

אסעד אסעד: א' טוב שיש ויכוח וטוב שיש אנשים שנכנסים ואומרים אחרת.

אסעד אסעד: ברוסיה אסור להגיד.

אסעד אסעד: אנחנו לא במקום כמו איראן.

אסעד אסעד: תן לאנשים שיתבטאו, אבל העובדות מדברות בעד עצמן.

אסעד אסעד: אני במקרה אירחתי מספר אנשים לפני חודש והוא הציג את הנתונים של הגיוס לצה"ל.

אסעד אסעד: העובדה – למרות הכל, למרות הבעיות, למרות שמדינת ישראל – לא צה"ל – עושה עוול לדרוזים לא מהיום ולא משנה איזה ממשלה – ממשלת ליכוד, מערך – עושה עוול לאזרח הדרוזי בכל יישוב והדרוזים ממשיכים להתגייס לצה"ל במוטיבציה מאד גבוהה, זה אומר שצריך לשנות את המצב של האזרח הדרוזי.

אסעד אסעד: במיוחד להדגיש את נושא החייל המשוחרר.

אסעד אסעד: יש לי במקרה משרד בכרמיאל והרבה צעירים דרוזים באים אלי בדרישות, בבקשות לעזור להם.

אסעד אסעד: אתה יכול לעזור להם בתחום מסוים - - - אבל היתר לא.

אסעד אסעד: היתר זה המדינה.

אסעד אסעד: אם לוקחים את בית ג'אן, אנשי בית ג'אן מתפארים שזה הכפר שהוא הקריב למדינת ישראל הכי הרבה ושם 30 שנה לא היו חלקות אדמה, חלקות להקים בית לחייל הדרוזי המשוחרר.

אסעד אסעד: איפה נשמע דבר כזה?

אסעד אסעד: אני הבאתי דוגמא את בית ג'אן, אבל זה נכון בכל מקום.

אסעד אסעד: אם יש בבית ג'אן היום ולצערנו ולשמחתנו נמצאים בתוך שמורת טבע שנקראת שמורת הר מירון, יש 3,200 איש עם חריגות בנייה.

אסעד אסעד: ואי אפשר לסדר את זה.

אסעד אסעד: ואם מביאים דרוזי שהיה בצבא, אתה לא יכול להוסיף, כי אתה-.

אסעד אסעד: דרוזי, שבנה על אדמתו, בשטח שלו, מביאים אותו לבית המשפט.

אסעד אסעד: אני מתעסק בזה, כי אני יודע את זה וכדאי שאתם תדעו את זה.

אסעד אסעד: מביאים אותו לבית המשפט, בית המשפט קובע שהאיש הזה יהרוס את הבית.

אסעד אסעד: שתיים, ייכנס לכלא.

אסעד אסעד: שלוש, ישלם 300,000 שקלים.

אסעד אסעד: אחד, במקרה הגיס שלי.

אסעד אסעד: סגן אלוף בצבא.

אסעד אסעד: היה בהנדסה קרבית.

אסעד אסעד: הוא נכנס לכלא.

אסעד אסעד: לא שילם כסף, אבל מחייבים אותו להרוס את הבית.

אסעד אסעד: מצד שני מביאים יהודי, חברה, יש פה גזענות.

אסעד אסעד: אם אתם לא ידעתם, כדאי שתדעו.

אסעד אסעד: בחור ברמת הגולן.

אסעד אסעד: מתנחל.

אסעד אסעד: נתניהו אומר זה חלק מארץ ישראל.

אסעד אסעד: הוא אומר המון דברים שאין להם כיסוי.

אסעד אסעד: בחור, מביאים אותו, הוא לא בונה בית, הוא בונה צימרים על אדמה של מדינת ישראל, או של הסורים במקרה זה.

ענת ברקו: אוקיי.

אסעד אסעד: ומביאים אותו למשפט בזמן שמביאים את הדרוזי.

ענת ברקו: דעא"ש.

ענת ברקו: האדמה היא של דעא"ש.

אסעד אסעד: בסדר.

אסעד אסעד: מביאים אותו למשפט ושופט בישראל אומר אין עילה למשפט.

אסעד אסעד: מה זאת אומרת?

אסעד אסעד: זו המציאות.

אסעד אסעד: אפשר לכסות את הראש בחול ולהגיד לא שמענו, לא ראינו, אבל זו המציאות.

אסעד אסעד: אם אתם רוצים לטפל בדרוזים ויש נכונות לטפל בדרוזים ושמעתי את האלוף, אני מכיר אותו טוב, ורוצים לטפל בדרוזים – לא מהשפה החוצה.

אסעד אסעד: צריך לטפל בשורש הבעיה ושורש הבעיה – הממסד הישראלי – שהוא מזניח את הדרוזים ולא מעניין אותו הדרוזים.

אסעד אסעד: הדרוזים עשו את הכל למען המדינה.

אמיר אוחנה: תודה לך אדוני.

אמיר אוחנה: אני חושב שיש מה לעשות לא רק כלפי החיילים המשוחררים הדרוזים, אלא כלפי חיילים משוחררים בכלל.

אמיר אוחנה: זה נכון לכל אורך השירות ואנחנו אכן, בוועדת החוץ והביטחון, גם חברי היושבים כאן, גם חברי שאינם כאן, פועלים בנושא הזה ותודה לך על הדברים.

אמיר אוחנה: חבר הכנסת אכרם חסון, בבקשה.

אכרם חסון: בוקר טוב.

אכרם חסון: אדוני יושב הראש, קודם כל אני מברך אותך על קיום הדיון החשוב הזה.

אכרם חסון: אני גם רוצה לברך את כל החברים שהגיעו במיוחד להשתתף איתנו.

אכרם חסון: בנוסף לחברה ששמעתם מהמגזר הדרוזי, איתנו גם פטין ביראני, שהוא מפקח בכיר באגף מינהל ונוער במשרד החינוך.

אמיר אוחנה: נשמע גם אותו.

אכרם חסון: כן, גם עינב שוורץ, שהיא מנהלת מינהל חברה ונוער במחוז חיפה וגם מנצור מועדי שהוא נציג משרד הביטחון וגם נזיה עבדאללה, בנוסף לאלוף משנה וג'די סחראן ולחבר הכנסת לשעבר שהגיע.

אכרם חסון: באותו יום שקיבלתי תלונה מאם תרצו והראו לי את הכתבה על דלית אל כרמל, אני פניתי לרשם העמותות כי אני מכיר אותם שנים רבות.

אכרם חסון: גם לי יש עמותה משנת 1989 ובדקתי קודם כל את התקנון וראיתי שהם פועלים בניגוד לתקנון.

אכרם חסון: לכן הוצאתי מכתב שני גם למשרד המשפטים וגם למשרד הפנים, בבקשה דחופה לפרק את העמותה הזאת.

אכרם חסון: זה אחד.

אכרם חסון: מצד שני אני הגשתי הצעת חוק, שלשמחתי הרבה ועדת השרים קיבלה אותה וכבר אנחנו נדון בה בקרוב.

אכרם חסון: במסגרת החוק נמנע כל אדם שמסית ובא לעשות שטיפת מוח לילדים, שהם צריכים ללמוד על ערכים, על כבוד האדם, על סלחנות, על אהבה, שאין הבדל בין אדם לאדם אלא אדם מבחינתנו הוא ערך עליון.

אכרם חסון: אבל לצערי הרב יש כאלה שחיים בקרבנו ואצלנו ואני מקווה שהם לא הרבה, מכל העדות, מכל העמים, שמנסים לקלקל ומנסים להפריע.

אכרם חסון: ברגע שאתה עושה שטיפת מוח לילד, אתה לא יכול אחר כך במשך 60-70 שנה לשנות את האמונה שלו.

אכרם חסון: לא מזמן אני ביקרתי בעיר נצרת והלכתי לדבר עם תלמידים.

אכרם חסון: היו באולם יותר מ-300 תלמידים, תלמידים שהם כפי שאני מבין ישראלים.

אכרם חסון: אני בוגר בית ספר סאן ג'אזיר בנצרת ואני תמיד מודה לכנסייה שנתנה לי את האפשרות ללמוד שם ולתת לי השכלה טובה וחשבתי לתומי, זה כמו התקופה שלי, שאני בוגר משנת 1978 שם.

אכרם חסון: ראיתי תלמידים שאין בהם אחד צדיק שאוהב את מדינת ישראל.

אכרם חסון: גם אם יש מחלוקות.

אכרם חסון: אני מצדיק את חברי וידידי שיש בעיות עם הזכויות של הדרוזים ואני נלחם כל יום, אבל למה לערב שמחה בששון?

אכרם חסון: קודם כל צריך להיות אזרח מדינת ישראל, לא לשנוא אף אחד, לא לעבוד נגד המדינה, שהיא משקיעה, גם אם היא לא משקיעה מספיק בך, אבל היא משקיעה כדי שאתה תחיה בכבוד, בדמוקרטיה והיא שומרת על הערך שלך כאדם בתוך המדינה.

אכרם חסון: לכן לא קם תלמיד אחד שדיבר באופן חיובי על מדינת ישראל וזה מדאיג אותי מאד.

אכרם חסון: אני חושב שלא כולכם יודעים את זה.

אכרם חסון: יכול להיות שאתם חושבים שיש כאלה ככה ויש כאלה ככה, אבל אני אומר – מערכת החינוך, כמובן לא המפקחת הבכירה, שהיא אחראית על הדרוזים ולא המפקחים האחרים – מערכת החינוך, כמו השר, כמו אלה שמקבלים את ההחלטות.

אכרם חסון: כנראה במשך השנים האחרונות, אולי ב-10 השנים, ב-15 השנה, כל הערכים במערכת החינוך נפלו.

אכרם חסון: כנראה אפשרו לכולם להיכנס לשם ולעשות שטיפת מוח, לשנות.

אכרם חסון: אנחנו צריכים להרחיק את מערכת החינוך מהפוליטיקה.

אכרם חסון: צריך להרחיק אותה ממחלוקות שיכולות לגרום שנאה ויותר פילוג בתוך החברה הישראלית.

אכרם חסון: לכן אני בא בטענות.

אכרם חסון: אני אומר גם, פעם הבאה אני מבקש שתזמין את שאר הרשתות, כי מערכת החינוך הפורמאלית היא לא אחראית היום על עתיד או על אורט או על רשתות אחרות שקיימות.

אכרם חסון: יכול להיות שהכפיפות שלהן היא פחות למפקחי משרד החינוך ולמחוזות שנמצאים בכל אזור ולכן אנחנו גם מפספסים.

אכרם חסון: אנחנו לא ניתן יד לאף אחד.

אכרם חסון: אנחנו לא רוצים שאף אחד יתערב במדיניות העדה הדרוזית.

אכרם חסון: יש לנו ברית חיים כאן וזו מדינתנו ואין לנו מדינה אחרת וזה לא ייקח אף אחד.

אכרם חסון: מצד שני אנחנו נאבק ומגיעות לנו זכויות ואנחנו ניקח את הזכויות שלנו כדי באמת לתת נקודות זינוק שווה לכל צעיר, כי יש לנו הרבה בעיות, במיוחד בקרב האוכלוסייה שמשרתת.

אכרם חסון: לפי מה ששמעתי, וג'די, אומרים שבשנת 2016 עלה בעוד 2 אחוזים, אז הגענו ל-84%.

אכרם חסון: אני מקווה שנמשיך לחנך את הילדים שלנו לשרת את המדינה.

אכרם חסון: זו זכות ולא רק חובה.

אכרם חסון: כי לא צריך רק חוק חובה כדי לשרת את המדינה שלך.

אכרם חסון: מאחר שאני מאמין בדברים האלה, אני אף פעם לא הרשיתי לעצמי, למרות שאני משרת את האוכלוסייה המוסלמית, הנוצרית והבדואית, ואני אומר אין הבדל בינינו כבני אדם, אני אף פעם לא הלכתי ואמרתי למוסלמים אתם חייבים להתגייס לצה"ל או להתגייס לשירות לאומי, אחרת היו אומרים עלי בוגד.

אכרם חסון: אז למה לתת לארגונים מאותן עדות או עמים אחרים לבוא אלי ולנסות לשכנע אותי ללכת נגד המדינה.

אכרם חסון: זה בעיני דבר חמור ביותר.

אכרם חסון: צריכה להיות ענישה קשה מאד, צריך לפרק עמותות מהסוג הזה.

אכרם חסון: עמותות קמו כדי לשרת את האוכלוסייה, כדי לתמוך באוכלוסייה החלשה, כדי אולי להעצים את הדמוקרטיה וחופש הביטוי, אבל לא להביא ליותר שנאה ופילוג בעם.

אכרם חסון: לכן אני גם ביקשתי מוועדת החוץ והביטחון לקיים דיון דחוף מאד ואני חושב שאנחנו צריכים לעמוד על המשמר.

אכרם חסון: זה לא מספיק שאנחנו מקיימים דיון והדיון מתקיים בזכותך ותודה על כך, אבל צריך להמשיך לעקוב ולראות וגם לראות אם הדברים מבוצעים בשטח ולא סתם רק כל פעם למראית עין ואחרי שאנחנו יוצאים העסק נגמר ועוד קיצונים יחזרו וישנו לנו את המצב שאנחנו רוצים בו.

אכרם חסון: כפי שאמרתי, אנחנו לא ניתן יד לאף אחד לחבל במערכת היחסים בינינו.

אכרם חסון: תודה רבה.

אמיר אוחנה: תודה לך.

אמיר אוחנה: חבר הכנסת, האלוף במילואים אלעזר שטרן, בבקשה.

אמיר אוחנה: לאחר מכן אנחנו נשמע את החבר שהגיע ובעצמו חווה את הדברים.

אלעזר שטרן: קודם כל אני חושב שאין מה להכביר מילים לא על החשיבות של שירות הדרוזים, לא על ההישגים, בטח לא על אחוזי השירות ולשמחתי הרבה גם על הצעד החשוב בעיני, שהגדוד הדרוזי, כגדוד מגדרי, הגיע לפרקו.

אלעזר שטרן: זה היה נכון לזמן שהוא היה נכון, מילא את משימתו ועצם הפירוק שלו, למרות חילוקי הדעות בתוך העדה, אין ספק שהוא מהווה פריצת דרך, שאנחנו, כמו שאמר פה אלוף משנה וג'די, רואים את התוצאות שלו בכל היחידות של צה"ל ולכן זה חשוב.

אלעזר שטרן: בצד אני רוצה להעיר.

אלעזר שטרן: אני חבר אופוזיציה, לא קואליציה ואני אומר פה, כיוון שהוא יצא, לא חושב שנכון לכרוך את הדיון הזה עכשיו אם איך המדינה מתנהגת לחייל הדרוזי המשוחרר.

אלעזר שטרן: אני חושב שהמדינה מתקדמת מאד בתחומים האלה.

אלעזר שטרן: אני רק רוצה להגיד לכל מי ששומע פה – גם הילדים שלי חיילים משוחררים, אין להם חלקות אדמה ולהרבה חברים דרוזים שלי יש חלקות אדמה.

אלעזר שטרן: נכון שהם צריכים להישאר בכפרים.

אלעזר שטרן: גם אני הייתי שמח ואני אומר את זה והחברה הדרוזים שיושבים פה יודעים מאיזה מקום אני אומר את זה.

אלעזר שטרן: מהיום הראשון, אין משלחת צה"ל אחת שיוצאת לפולין, שאין בה גם חברים דרוזים בתוך הסיפור, ולכן אני מרשה לעצמי לומר את זה, דווקא כמי שהיחסים איתו הם לא נתונים במחלוקת, גם כמי שנמצא באופוזיציה וכאילו הייתה פה ביקורת על ראש הממשלה.

אלעזר שטרן: אני חושב שכדאי לטובת כולנו להפריד את זה.

אלעזר שטרן: שירות הדרוזים בצה"ל לא מותנה בהקצאת חלקות לבנייה, על אף שצריך לתת חלקות לבנייה.

אלעזר שטרן: אבל המוזיקה היא מוזיקה, איך אני אגיד לכם, שלא מתאימה לעדה הדרוזית.

אלעזר שטרן: זאת מוזיקה שמתאימה לאוכלוסיות שלא משרתות בצה"ל – יהודים וערבים דרך אגב בהקשרים האלה.

אלעזר שטרן: אני חושב ואני אומר את זה לחברים מאם תרצו – שכדאי לדייק בעובדות.

אלעזר שטרן: אנחנו שמענו כאן שמערכת החינוך הדרוזית, והוואי ומערכת החינוך היהודית תתנהג ככה, שלא תיתן לגופים כאלה להיכנס לתוך המערכת.

אלעזר שטרן: הקנאות היא הרבה יותר גדולה ולכן אני לא יודע מי צודק פה.

אלעזר שטרן: איך אני אגיד את זה – מהיכרותי לפחות את החברים הדרוזים, נראה לי שהצדק הוא איתם מבחינה עובדתית.

אלעזר שטרן: והדבר האחרון, אני כמובן מברך על רוח הדברים.

אלעזר שטרן: אני חושב שצריך לוודא שבאמת גופים כאלה לא יכנסו.

אלעזר שטרן: אני מברך גם את הפעילות, או את העלאת הנושא גם על ידי חברינו אכרם חסון ואני חושב שבטח למי שהגיע לדיון הזה, הדברים ברורים.

אלעזר שטרן: בצד אני אומר, גם לך כיושב ראש, שאם תרצו, בצדק, ציטטו פה את חוק העונשין האוסר על פעילות נגד גיוס מי שחייב בשירות בצה"ל.

אלעזר שטרן: אז הדרוזים, כמו היהודים כולם, חייבים בשירות בצה"ל, להבדיל ממה שהזכיר פה חברי, האלוף אייל בן ראובן, בוואדי ערה דרך אגב יש אני חושב כבר 21 משפחות שכולות, מוסלמים.

אלעזר שטרן: כדאי שנזכור את זה.

אלעזר שטרן: אבל מה שאני רוצה לומר, אם אפשר להגיד קשור את עצמך, אז אולי יהיה פה דיון גם על גופים יהודים, לאו דווקא אנטי ציוניים או אנטי ציוניים כולם, שנכנסים למערכות החינוך ומשכנעים חיילים דתיים לא לשרת או חיילות דתיות, שגם הן חייבות בשירות, לא להתגייס לצה"ל.

אלעזר שטרן: הלוואי שתעשה דיון כזה, שעוד לא נעשה.

אמיר אוחנה: נעשה, נעשה.

אלעזר שטרן: לא, לא נעשה.

אלעזר שטרן: נעשה דיון על מי שמתנכל לחיילים דתיים.

אמיר אוחנה: לא רק זה.

אמיר אוחנה: נעשו גם דתיים וראינו גם ממצאים ושמענו גם בנות שהגיעו לכאן ואמרו מה הן שמעו.

אמיר אוחנה: אלעזר, אולי לא היית בדיון הזה.

אלעזר שטרן: אני הייתי לפחות בדיון אחד כזה.

אלעזר שטרן: לא ראיתי שמישהו ציטט את חוק העונשין שם.

אלעזר שטרן: תודה.

אמיר אוחנה: אוקיי, תודה.

אמיר אוחנה: מתן, בקצרה ולאחר מכן תציג גם את החבר שיספר מה הוא יודע בעצמו.

<מתן פלג: רק באמת לדייק.

<מתן פלג: גם בתמונה שאתה רואה פה, זה לא מתוך בית ספר.

<מתן פלג: יכול להיות שזה היה מחוץ לשעות הלימודים.

<מתן פלג: אני לא טענתי שזה היה בתוך כיתה.

<מתן פלג: להבדיל מהמגזר הערבי, שכן.

אלעזר שטרן: אני לא.

אלעזר שטרן: מתן, בסדר, אבל יושבים פה, זה לא סתם - - -

<מתן פלג: כן, אבל גם היא לא יודעת מה קורה אחרי הצהריים.

אלעזר שטרן: לא, אבל זה לא סתם שהכנסת אותם לסוג של כמעט מגננה.

אלעזר שטרן: זה לא סתם.

אלעזר שטרן: כי באו לדיון הזה מתוך תחושה שבבית ספר דרוזי נכנסו עמותת בלדנא לתוך זה ולא נכנסנו.

אמיר אוחנה: בוא, בוא.

אמיר אוחנה: מה שמו של החבר?

אלעזר שטרן: אני מתנצל שאני צריך ללכת לדיון אחר עוד מעט.

אלעזר שטרן: אתם מכירים את זה.

אמיר אוחנה: אין שום בעיה.

אמיר אוחנה: תציג את עצמך.

אמיר אוחנה: תספר מה אתה יודע.

<ריאן סאלח: קודם כל שלום לכל המכובדים.

<ריאן סאלח: אני מודה לך, חבר הכנסת אמיר אוחנה על זה שאתה מקיים את הדיון הדחוף הזה.

<ריאן סאלח: לי קוראים ריאן סאלח, אני סטודנט דרוזי למשפטים באוניברסיטת חיפה.

<ריאן סאלח: לקחתי חלק באיסוף של המידע בדו"ח של תנועת אם תרצו, אבל עד עכשיו בחרתי שלא להיחשף.

<ריאן סאלח: אני הגעתי הנה על רקע האירוע האחרון, שבו נרצחו שניים, שני שוטרים מבני העדה שלי, כשלא נשמע גינוי אחד אפילו מפי חברי הכנסת מהרשימה המשותפת, שבכל נקודה נפיצה בין האוכלוסייה הדרוזית לבין השלטון, כמו למשל עניין התכנון והבנייה, דואגים ישר לעמוד לצדנו ולהגיד עד כמה הם מחוברים ומזדהים איתנו, אבל ברגעים כאלה, כמו מה שקרה עם השוטרים, הם פתאום נעלמים, שותקים, לא מוצאים אותם.

<ריאן סאלח: גם בגלל זה בחרתי לבוא ולדבר על התנועה של הסרבנים הדרוזים, תנועה בשם אורפוד.

<ריאן סאלח: השם המלא של התנועה הוא למעשה אורפוד שעבאק בחמיק.

<ריאן סאלח: התרגום החופשי של השם הזה לעברית זה סרב, העם שלך יגן עליך, כשהכוונה בעם זה לעם הפלסטינאי.

<ריאן סאלח: התנועה הזאת מציגה את עצמה למעשה כאיזה שהוא קו חם עבור מלשב"ים דרוזים שנמצאים בהתלבטות לגבי הרצון שלהם להתגייס.

<ריאן סאלח: הם טוענים שהם למעשה מסבירים קודם כל שהם לא פונים בעצמם למלשב"ים, אלא המלשב"ים פונים אליהם.

<ריאן סאלח: זאת אומרת שהם פועלים באופן פאסיבי.

<ריאן סאלח: המלש"ב פונה אל התנועה, התנועה מסבירה לו קודם כל על ההשלכות של השתמטות מגיוס ולאחר שהוא מבין ונותן את הסכמתו, אז התנועה למעשה מתווה לו או נותנת לו איזה שהוא ייעוץ לגבי הדרך שבה הוא יוכל לבחור.

אמיר אוחנה: האם הם עושים זאת גם במסגרת של בתי ספר?

<ריאן סאלח: לרוב הם לא עושים את זה במסגרת של בית ספר, כי המלש"ב נמצא באיזו שהיא תקופת ביניים.

<ריאן סאלח: הוא מסיים את לימודיו - - -

אמיר אוחנה: מלש"ב זה כבר מכיתה י"א.

<ריאן סאלח: הכוונה היא שהצעיר נמצא בבית הספר, אבל למעשה הפנייה אליהם לא מתבצעת בתוך תחום בית הספר, אלא הפנייה נעשית או מרצונו החופשי, לפי הטענה של התנועה, של המלש"ב, אבל בפועל התנועה בעצמה מעודדת את הסרבנות הזאת.

<ריאן סאלח: בעניין של כניסה לבתי הספר – התיעוד שנאסף ביישוב דלית אל כרמל הוא תיעוד של תנועת בלדנא, שמקיימת למעשה שיתוף פעולה עם תנועת אורופוד.

<ריאן סאלח: מה שהתנועה הזאת עצמה, זה שהיא לקחה מדריך או מדריכה דרוזים שמגדירים את עצמם כפלסטינאים.

<ריאן סאלח: המדריך הזה לקח קבוצה של תיכוניסטים דרוזים וקיים להם סדנאות מטעם הארגון הזה, אבל לא בשטח של אחד מבתי הספר בדלית אל כרמל, אלא בשטח של מרכז התרבות אצלנו, ששייך למועצה.

<ריאן סאלח: זה מה שידוע לי.

אמיר אוחנה: בפעילות הזאת השתתפו גם דרוזים?

<ריאן סאלח: בעיקר דרוזים.

אמיר אוחנה: בעיקר דרוזים.

<ריאן סאלח: בעיקר דרוזים.

<ריאן סאלח: ולמה תנועת בלדנא לא בחרה למעשה מדריך מטעמה, כשרוב המדריכים שם הם ערבים מוסלמים אלא בחרה מדריך דרוזי, בגלל ש - - -

אמיר אוחנה: אתה נכחת בפעילות הזאת?

<ריאן סאלח: אני מכיר באופן אישי את מי שהעביר את ההדרכה הזאת.

אמיר אוחנה: את מי שהעביר את ההדרכה.

<ריאן סאלח: כן.

<פטין ביראני: לא, אבל תענה לו טוב לשאלה בבקשה, כי אני תיכף אתייחס לזה.

<פטין ביראני: תענה לו על השאלה – אתה נכחת בסיור הזה?

<ריאן סאלח: נכחתי.

<ריאן סאלח: בסיור עצמו לא, אבל - - -

אמיר אוחנה: ראית תיעוד וידיאו?

<ריאן סאלח: קודם כל, כל העניין הזה, ידעתי בדיוק מה סדר הזמן, מה הם הלכו לעשות בסיור הזה.

<ריאן סאלח: עצם העובדה שהם גם לקחו תושב מוסלמי של דלית אל כרמל ממשפחת פחמאווי, והוא גם הסביר להם על כל תעודות הגירוש שנעשה לאוכלוסייה הזאת והמעבר שלה מ - - -

אמיר אוחנה: והיה שם מסר מפורש שלא להתגייס לצה"ל או לשירות לאומי?

<ריאן סאלח: במשתמע, אפשר להגיד.

אמיר אוחנה: תסביר.

<ריאן סאלח: זאת אומרת שזה הולך בשלבים.

<ריאן סאלח: אתה לא יכול לבוא לתלמיד דרוזי, שכל החיים שלו גדל באיזו שהיא מערכת שכן עודדה את הגיוס, ולבוא ולהגיד לו על ההתחלה – אתה לא צריך להתגייס.

<ריאן סאלח: קודם כל אתה עובד איתו בשלבים.

<ריאן סאלח: איך השלבים האלה עובדים?

<ריאן סאלח: אתה קודם כל מתחיל להסביר לו את הנרטיב הפלסטיני.

<ריאן סאלח: אתה קודם כל מעביר לו עובדות – כל אחד יגדיר את זה איך שבא לו – עובדות על הסיפור הפלסטיני, על הגירושים, על הסיפור שלו, - - - עליו, במערכת החינוך הדרוזית וזה באמת.

<ריאן סאלח: יצוין לטובתה של מערכת החינוך הדרוזית, שהיא לא מרשה למשל סילופי עובדות היסטוריות בכל המישור הזה של תולדות הקמת המדינה, ההיסטוריה של התקומה של המדינה וכל המאבק הישראלי פלסטיני.

<ריאן סאלח: אבל מה שתנועות כאלה עושות, שהן באות, לוקחות את הסיפור הפלסטיני, קודם כל הן שופכות עליו אור, הן חושפות אותו לאותם צעירים דרוזים ואז למעשה הן עובדות באיזו שהיא שיטה של שינוי קו מחשבה, שגורם באיזה שהוא שלב לאותו צעיר דרוזי להגיע להתלבטות אם להתגייס או לא, ואז תנועה כמו תנועת אורפוד נכנסת ומציעה לו באופן אקטיבי שלא להתגייס ועוזרת לו בכל הנושאים.

אמיר אוחנה: מציעה לו באופן אקטיבי.

<ריאן סאלח: כן.

<ריאן סאלח: התנועה הזאת, מצוין, שהיא מורכבת מאנשי מקצוע משפטיים, פסיכולוגיים.

<ריאן סאלח: כל איש מקצוע בכל מישור אפשרי שקשור לקבלת פטור משירות ביטחון נמצא בתוך התנועה הזאת.

<ריאן סאלח: התנועה הזאת מייעצת והיא מתגאה.

<ריאן סאלח: אתה יכול להיכנס לדף הפייסבוק שלה.

<ריאן סאלח: כל הפוסטים שלהם הם בערבית.

<ריאן סאלח: היא מתגאה בזה שסתם לדוגמא תוך שנתיים פנו אליה 50 צעירים דרוזים שעמדו בפני התגייסות וקיבלו פטור דרך היועצים שלה.

<ריאן סאלח: הם מקבלים על זה אירועי תרבות, הם מוקירים כל מיני צעירים דרוזים שלא מתגייסים, שיש להם איזה שהם כישרונות.

<ריאן סאלח: סתם לדוגמא, כמו ניגון על כינור וכאלה.

אמיר אוחנה: אוקיי.

אמיר אוחנה: עוד משהו שאתה רוצה להוסיף?

<ריאן סאלח: אני בסך הכל באתי הנה קודם כל בשביל לתת עוד מידע על התנועה וגם לבקש איזו שהיא פעולה מצדו של הממסד.

<ריאן סאלח: כי בסופו של דבר כשהממסד יוצא מהתמונה, מתמלא איזה שהוא ואקום שהתנועות האלה מבקשות למלא ועד עכשיו הן סוג של הצליחו וחשוב שהמדינה תבין את חומרת המצב ואת החשיבות ואת הנחיצות של התערבותה בנקודות האלה.

<ריאן סאלח: זה הכל.

אמיר אוחנה: אוקיי.

אמיר אוחנה: תודה לך.

אמיר אוחנה: מר מועדי מנצור, יועץ אסטרטגי לענייני דרוזים וצ'רקסי.

<מועדי מנצור: בוקר טוב לכולם.

<מועדי מנצור: אני רוצה להודות גם לכל מי שתרם לקיום הדיון הזה וגם לאם תרצו על הפעילות שלכם, על האכפתיות.

<מועדי מנצור: אלף הדרוזים משרתים מתוקף החוב המוסרי כלפי המדינה ועצמם, אחר כך זה מתוקף חוק החובה שכונן בשנת 1956.

<מועדי מנצור: לפני זה הייתה התנדבות.

<מועדי מנצור: כולם סקרו פה את הנתונים, אני לא אחזור, אבל אנחנו באגף הביטחוני חברתי גם עוקבים אחרי כל פעילות של מסיתים, משתמטים ותוך כדי תנועה מזהים את הפעילויות האלה.

<מועדי מנצור: זיהינו אותן בנצרת בשנת 2008 כנגד אחרינו הנוצרים, שרוצים להתנדב לשירות משמעותי בצה"ל, גם בחיפה וגם כנגד אוכלוסיות אחרות ולאט לאט אנחנו מזהים אותן נכנסים לתוך הכפרים הדרוזים.

<מועדי מנצור: כן קיימו הפגנה בפקיעין, כן שמו יד על יד בחור משפרעם ממשפחת שאין.

<מועדי מנצור: כן איימן זידאן, עורך דין שהוא בוועדת תווסול, מבין הדרוזים של ארץ ישראל עם סוריה ולבנון, שמזוהה גם כאנטי גיוס.

<מועדי מנצור: כן אנחנו רואים את הניצנים האלה, לא בתוך כותלי בתי הספר, אך מנסים למצוא קרקע פורייה ולאתר, כפי שציין פה הבחור מדלית אל כרמל.

<מועדי מנצור: מה שאני רוצה להצביע, זה על הסכנה, כי סביב העמותה הזו – אדוני יושב הראש – יש מארג של כמעט 15 תנועות BSD.

<מועדי מנצור: ועדת המעקב העליונה, ועד הנוער הקומוניסטי, ועדת ההכוונה של הסטודנט הערבי, מרכז מוסאווה, צה"ל מה בי צה"ל, כל ההפגנות שהיו להם בחיפה.

<מועדי מנצור: עוד כמעט 15 או 16 תנועות וארגונים, שזה ניקרא החיראק שלנו – המניע והתומך וחלקם בטח רשומים כעמותות מוכרות וחלקם לא.

<מועדי מנצור: אנחנו באגף הביטחוני חברתי מבקשים לפעול כנגד כל מי שהסית ומשדל כנגד משרת מדינתנו, פה במקרה מדינת ישראל, או מי שרוצה להתנדב לשירות בצה"ל, הן במגזר הדרוזי, במגזר הבדואי, במגזר היהודי, הנוצרי, וגם הצ'רקסי, כי אסור לתת להם במה ולחדור לתוך המרחבים האלה.

<מועדי מנצור: בני העדה הדרוזית משרתים בצה"ל, כפי שאמרתי, מתוקף החוב המוסרי בראש ובראשונה, אחר כך מתוקף חוק גיוס חובה וממלאים תפקידים, עושים את עבודתם נאמנה.

<מועדי מנצור: זה לא ישפיע על אחוזי הגיוס שלהם.

<מועדי מנצור: עוד מילה בסוף על מה שאמר פה חבר הכנסת לשעבר.

<מועדי מנצור: אולי הרגש קצת עבד, אני מתאר לעצמי, אבל כן, אני מסכים גם עם אלוף משנה, ידידי וג'די סרחאן בנושא של הטיפול בחייל המשוחרר.

<מועדי מנצור: לא זה העניין, כפי שאמר האלוף שטרן, עניין של חלקת אדמה או תזמורת או מקהלה.

<מועדי מנצור: לא.

<מועדי מנצור: כי בסוף שאני בא למלש"ב בכיתה י"א או אפילו אנחנו ירדו לכיתות ט' ו-י', התחלנו באחרי לשטח ואחרי לבגרות ואחרי לצה"ל כבר מכיתות ט'.

<מועדי מנצור: המלש"ב שואל מה אתה נותן לי בסוף ואנחנו מתחילים מהסוף אל ההתחלה- - -

אמיר אוחנה: מדינה.

<מועדי מנצור: בדיוק ככה.

אמיר אוחנה: מדינה.

<מועדי מנצור: אח שלי משלם קנסות על הבנייה הבלתי חוקית.

<מועדי מנצור: אין לי מגרש.

<מועדי מנצור: מה אתה נותן לי?

<מועדי מנצור: כן יש מקום לדעתי שהממשלה תסתכל בעין יותר מעמיקה ויפה כלפי החיילים המשוחררים, כן לבנות תכנית מיוחדת ולסייע ולתמוך ולגבות את הרשות ואחרים.

<מועדי מנצור: כן נדרש הדבר הזה.

<מועדי מנצור: אני אומר שזה משפיע, אבל זה לא התכלית של הכל.

<מועדי מנצור: פשוט הרגש קצת עבד אצל חבר הכנסת לשעבר.

<מועדי מנצור: אני מכיר אותו.

<מועדי מנצור: הוא מאד אכפתי ואני מאד מכבד אותו ואני מאד מעריך אותו.

<מועדי מנצור: אנחנו מבקשים שיטופלו המסיתים האלה בהתאם לחוק ועל פי חוק בחומרה רבה ולא לתת במה.

<מועדי מנצור: אפילו מנכ"ל משרד החינוך הוציא חוזר למנוע כניסה ולעקוב אחרי הרשתות החברתיות.

<מועדי מנצור: אם יש להם רשת חברתית ענפה עם קטאר, עם ערב הסעודית - - -

אמיר אוחנה: נכון.

<מועדי מנצור: חוגים של אנטי מתגייסים וגם אני עוקב אחרי זה.

<מועדי מנצור: אנחנו עוקבים אחרי זה ויש לי פה את כל הרישומים.

<מועדי מנצור: אז עוד פעם, תודה רבה ואנחנו מבקשים שתטפלו בחומרה.

אמיר אוחנה: תודה רבה לך אדוני.

אמיר אוחנה: מר ביראני, מפקח מינהל חברה ונוער ממשרד החינוך, בבקשה.

<פטין ביראני: תודה כבוד יושב הראש, חברי כנסת, נוכחים מכובדים.

<פטין ביראני: אני פטין ביראני, מפקח רשותי מינהל חברה ונוער.

<פטין ביראני: אני גם רב סרן במילואים, פעיל עד היום.

<פטין ביראני: קודם כל אני שמח עלה המפגש ותודה על ההזמנה.

<פטין ביראני: אני נכחתי כאן עם הממונה שלי, עינב שוורץ, שהיא מנהלת המינהל במחוז חיפה.

<פטין ביראני: המגזר הדרוזי הוא מגזר משולב והנושא הזה הוא בדוק ונעשה ברמת מחוז ועם כבוד מנהלת האגף, הגברת איה, שאנחנו תמיד מתואמים ועושים פעילות משותפת למען כל הנושא.

<פטין ביראני: חוץ ממינהל חברה ונוער בתחומים ובתנועות הנוער, אנחנו עוסקים גם בנושא של הכנה לצה"ל ועושים את זה ביד רמה, בתיאום עם ידידי וג'די סרחאן, אלוף משנה ועם פיקוד המד"נים.

<פטין ביראני: רציתי להתייחס ואני לא סתם שאלתי אותך.

<פטין ביראני: אני גם שמחתי לשמוע אותך ואתה נתת לנו ככה קצת לסגור את המעגל, שהייתה לנוח חוליה חסרה ואתה ממש אמרת אותה עכשיו.

<פטין ביראני: אני מברך אתכם על הצעד שלכם.

<פטין ביראני: רציתי להגיד דבר אחד.

<פטין ביראני: ברגע ששמענו וראינו שבית ספר דרוזי מוצג על ידי ארגון בלדנא, ממש נדהמנו כי זה לא קיים בבית ספר שיש בו 81% גיוס לצה"ל.

<פטין ביראני: גיוס, באותו בית ספר.

<פטין ביראני: לצורך כך נתבקשתי על ידי הממונה והממונה שלי במינהל לעשות בדק בתוך בית הספר.

<פטין ביראני: ישבתי באופן אישי עם מנהלת בית הספר.

<פטין ביראני: לקחנו את התמונות.

<פטין ביראני: אף תלמידה – ודרך אגב הרוב בנות בתמונות, אין גברים פה, בתמונה שהוצגה, של הפעולה המשותפת – אף תמונה לא זוהתה על ידי המנהלת.

<פטין ביראני: המנהלת לא מכירה את הארגון הזה, הוא לא נכנס לבית הספר שלה.

<פטין ביראני: אף תלמיד מהתמונה לא זוהה שהוא תלמיד בית ספר ולכן לא רק זה.

<פטין ביראני: גם עשינו פגישה עם מורי של"ח וסיירות, ידיעת הארץ.

<פטין ביראני: הוא לא יודע על זה, לא עשו שום פעילות.

<פטין ביראני: דיברנו עם רכזת חינוך חברתי ועם צוות בית הספר.

<פטין ביראני: אנחנו אומרים לכם עכשיו, לא רק שלא התקיימה אף פעילות, בית הספר גם לא מקיים ולא עושה פעילות משותפת עם המגזר הערבי, אפילו בנורמה רגילה.

<פטין ביראני: אין חילופי תלמידים בבתי ספר.

<פטין ביראני: זו תפיסה של בית ספר ומנהל בית הספר.

<פטין ביראני: לכן אני אומר שלא באנו חס וחלילה להגיד שאתם לא דוברי אמת.

<פטין ביראני: נכון, אתם לקחת את זה מהפייסבוק שלהם, אבל ה אולי סוג של הסתה בשביל להראות שמגזר משולב הוא לא משולב.

<פטין ביראני: ואתה השלמת את החוליה.

<פטין ביראני: אז תדעו לכם שבדלית אל הכרמל יש שכונה, ואכרם, שהיה ראש עיר, הוא יודע וגם דווקא מכיר את כל התושבים.

<פטין ביראני: יש לנו שכונה מוסלמית שיש בה שם ייצוג.

<פטין ביראני: אולי עלו על תלמיד אחד, שהוא מוסלמי.

<פטין ביראני: הוא אפילו לא שייך לבית הספר ועשה פעילות.

<פטין ביראני: באו לחוליה חלשה בתוך היישוב ועשו את מה שעשו.

<פטין ביראני: לכן אנחנו אומרים, אנחנו במערכת החינוך, מינהל חברה ונוער, אנחנו חוסמים.

<פטין ביראני: לא מרשים דברים כאלה.

<פטין ביראני: להיפך, אנחנו נותנים את כל הכלים שלנו – סיוע בכל תחום ההכנה לצה"ל.

<פטין ביראני: יש לנו שני מד"נים מהצבא, מטעם - - - שניצבים בתוך בתי הספר.

<פטין ביראני: הם נותנים שם הכנה לצה"ל.

<פטין ביראני: יש לנו יום צהלה.

<פטין ביראני: יש לנו מסע בעקבות לוחמים.

<פטין ביראני: יש לנו צו ראשון אחוד.

<פטין ביראני: יש לנו עתודה אקדמאית ויש לנו – וידידי חבר הכנסת שטרן, שיצא, שיש לו יד בהקמת מכינה קדם צבאית בתוך דלית אל כרמל.

<פטין ביראני: וחבר הכנסת אכרם, שהיה ראש רשות, תמך בה והוא מהמייסדים שלה.

<פטין ביראני: לכן אנחנו רוצים להודות לכם באמת על הכנס הזה ועל הוועדה, כי היא חשפה בפנינו דברים שאנחנו צריכים להיות גם ערוכים להם, שלא ציפינו להם ולא יהיו ונמנע את כניסתם.

<פטין ביראני: אני אשמח מאד, אתה כבר מכיר את הפעילות כאן ואתה בפנים ואתה עושה עבודה יפה, אם אתה שומע על דברים שעומדים לקרות, תעדכן אותנו שאנחנו נדע איך לחסום גם את זה.

<פטין ביראני: ודה רבה לכם על הכל.

אמיר אוחנה: אני מצדיע לך על הדברים האלה.

אמיר אוחנה: עינב, את רוצה להוסיף?

<עינב שוורץ: אני חושבת שפטין נתן סקירה ממצה.

<עינב שוורץ: אני חושבת שאני לא צריכה להוסיף.

אמיר אוחנה: בסדר גמור.

אמיר אוחנה: אנחנו נשמע את עמית ברק, שהוא יועץ בענייני גיוס ושילוב הנוצרים, שגם זה הוזכר קודם לגבי שנת 2008.

אמיר אוחנה: בוא נשמע.

<עמית ברק: שלום לכולם.

<עמית ברק: אני בחמש השנים האחרונות מלווה את כל הנושא של גיוס ושילוב הנוצרים.

<עמית ברק: שלוש נקודות שאני רוצה להעלות.

<עמית ברק: קודם כל אני רוצה לחזק את הדברים שוג'די אמר.

<עמית ברק: הקולות האלה, כשאני מסתכל על העדה הנוצרית אז אני באמת רואה שהקולות האלה חודרים במשפחות של חיילים משוחררים מאוכזבים.

<עמית ברק: הייתה לי התכתבות כזאת לפני כמה ימים עם חייל משוחרר, שפעיל בתחום והוא התחיל להביע תמיכה בארגון בלדנא.

<עמית ברק: יש הרבה מה לעשות למען החיילים המשוחררים.

<עמית ברק: משרד הביטחון וצה"ל יודעים את זה.

<עמית ברק: נמצאים איתי פה כרמלין, שהיא פעילה למען גיוס הנוצרים בצפון ואליאס מירושלים, שבירושלים התחיל תהליך של גיוס נוצרים, שהוא בכלל יוצא דופן והרבה יותר קשה.

<עמית ברק: יש פה את ג'ונתן שגם כן כבר הרבה שנים פעיל בתחום והנושא הזה של חיילים משוחררים זה משהו שצריך לשים עליו את הדגש.

<עמית ברק: זה גם יבלום חלק גדול מהקולות האלה.

<עמית ברק: דבר שני, כמו בתנועת ה-BSD - היועצים הכי טובים זה תמיד ארגונים יהודים.

<עמית ברק: אז גם פה, יש לי מסמך שקיבלתי לפני הדיון, פרוטוקול של פגישה שהתקיימה במרר בשנת 2013, של ארגונים כמו פרופיל חדש, יש גבול, פעילים מחד"ש ממק"י ומארגונים נוספים, שדנים איך מרחיבים את הפעילות של קריאה להשתמטות וסרבנות בתוך המגזר הדרוזי.

<עמית ברק: אנחנו רואים בפרוטוקול הזה, ואני אעביר לך אותו.

<עמית ברק: אני חושב שזה צריך להגיע ליועץ המשפטי לממשלה.

<עמית ברק: חלקים ממנו פורסמו ביום שישי האחרון בכתבה של ישי פרידמן במקור ראשון.

<עמית ברק: רואים שם בדיוק איך זה מתנהל ואיך ארגונים יהודיים, שכולם ממומנים על ידי הקרן החדשה לישראל ועל ידי האיחוד האירופאי, ממשלות זרות ועל ידי כל מיני ארגונים נוצרים אנטי ישראלים.

<עמית ברק: רואים את שיתוף הפעולה הזה.

<עמית ברק: רואים למעשה איך היהודים מנחים אותם לפעילות האנטי דמוקרטית והאנטי ציונית הזאת.

<עמית ברק: הדבר השלישי זה המימון האירופאי.

<עמית ברק: העניין הזה הוא כבר מעבר לטירוף.

<עמית ברק: לא יכול להיות שממשלות זרות אירופאיות והאיחוד האירופאי מממנים פעילות כזאת, שהיא פעילות אנטי דמוקרטית לגמרי.

<עמית ברק: חותרת תחת הדמוקרטיה הישראלית, תחת מדינת ישראל.

<עמית ברק: פוגעת באחד מאבני היסוד של המדינה, שזה הגיוס לצבא, הגיוס לשירות הלאומי, ההתנדבות.

<עמית ברק: פוגעת בדו קיום אמיתי של חברה, בני מיעוטים, שרוצים להיות אזרחים מהשורה.

<עמית ברק: רוצים לתרום את חלקם, רוצים להשתלב, רוצים להיות אזרחים כמו כל אחד, באמת בלי הבדלים.

<עמית ברק: באים החברה האלה, האירופאים האלה, שמדברים תמיד גבוהה-גבוהה על דמוקרטיה.

<עמית ברק: לצדם יש את, עוד פעם, הקרן החדשה שגם היא שמה את חלקה וגם ארגונים נוצריים, שתורמים או שתומכים בזה, כמו הוורד קאנסל אוף צ'רצ'לס ופשוט זה דבר שהוא לא יעלה על הדעת.

<עמית ברק: חבל שאין פה נציג של משרד החוץ, אבל מעבר לזה זה עוד דבר שמצביע למה צריך חוק עמותות עם שיניים.

<עמית ברק: אני חושב שגם מהדיון הזה צריכה להיות קריאה ברורה, באפיקים שצריך לפעול מול השגרירויות פה.

<עמית ברק: לזמן אפילו שגרירים.

<עמית ברק: זה פשוט מטורף.

<עמית ברק: זה לא יעלה על הדעת שפעילות כזאת מקבלת מימון מממשלות זרות.

<עמית ברק: תודה.

אמיר אוחנה: תודה לך, אדוני.

אמיר אוחנה: אני רוצה לשמוע עכשיו את משרד המשפטים.

אמיר אוחנה: בבקשה.

<דרור גרנית: אולי אתה רוצה למקד אותנו, אדוני יושב הראש.

אמיר אוחנה: נכחת פה מתחילת הדיון, נכון?

<דרור גרנית: נכחתי.

אמיר אוחנה: אז שמעתם שיש תלונה ליועץ המשפטי לממשלה וגם לרשם העמותות, כפי שחבר הכנסת אכרם חסון העלה בפנינו ואני רוצה לשמוע את התייחסותכם.

<לילך וגנר: זה אני.

<לילך וגנר: לגבי הפנייה ליועץ המשפטי, הפנייה הועברה לפרקליטות.

<לילך וגנר: עד כמה שידוע לי הנושא שם בבדיקה.

<לילך וגנר: עדיין אין לי שום מידע נוסף האם תיפתח חקירה או לא.

<לילך וגנר: אין לי שום עדכון.

אמיר אוחנה: רשם העמותות?

<דרור גרנית: נכון לעדכון שקיבלתי אתמול בערב, המצב שם הוא פחות או יותר זהה.

אמיר אוחנה: אתם יכולים לומר את השם בבקשה, שניכם?

<דרור גרנית: דרור גרנית, משרד המשפטים ועמיתתי לילך וגנר מייעוץ וחקיקה פלילי.

<דרור גרנית: ברשם העמותות גם התקבלה פנייה.

<דרור גרנית: הם מטפלים בה במובן הזה שהם מתכוונים להוציא מכתב אל עמותת בלדנא ולזמן איזו שהיא התייחסות מהם.

<דרור גרנית: זה בתהליך בקיצור וייצא מענה סדור לפונים, לכשהוא יושלם.

<דרור גרנית: תודה.

אמיר אוחנה: אוקיי, תודה.

אמיר אוחנה: נעבור לשורה של דוברים.

אמיר אוחנה: נתחיל בבקשה עם יהונתן אל חורי, מנהל פרויקטים במילואימניקים בחזית וגם פעיל בחברה הנוצרית.

אמיר אוחנה: שלום יהונתן.

<ג'ונתן אלחורי: תודה רבה לך חבר הכנסת אמיר אוחנה על רשות הדיבור וגם על קיום הדיון החשוב הזה וגם כמובן לתנועת אם תרצו על המחקר המעמיק שהם עשו.

<ג'ונתן אלחורי: אני פשוט חושב והייתי חייב להבהיר את הנקודה הזאת.

<ג'ונתן אלחורי: גם כשקראתי את כל הדו"ח במלואו, אני חושב שמעולם לא הייתה איזו שהיא טענה כלפי מערכת החינוך בקהילה הדרוזית ובעדה הדרוזית או כלפי מנהלי בתי הספר.

<ג'ונתן אלחורי: אני חושב שעיקר הדו"ח ואני חושב שזה מה שאנחנו צריכים לקחת ממנו בסופו של דבר, היא הפעילות והתמיכה שמקבלים מחברי כנסת שנמצאים במשכן הזה.

<ג'ונתן אלחורי: זה משהו שלא יעלה על הדעת, שחבר כנסת מגיע ל - - -

אמיר אוחנה: תהיה פה מספיק זמן – הכל יעלה על הדעת.

<ג'ונתן אלחורי: כן, אבל עדיין בתור בן אדם קצת רציונאלי, שחי במדינה הזאת לא מעט שנים, כבר 17 שנה, אני גם בן לקצין צד"ל, אנחנו גם מבינים את הנושא הזה של ברית האחים שנוצרה בין המיעוטים שחיים במדינת ישראל ומסביב לה, לבין העם היהודי ואנחנו גם, תוך כדי הדיבור, אני כבר כמה שנים עוסק בנושא הגיוס של העדה הנוצרית.

<ג'ונתן אלחורי: השאיפה שלנו בסופו של דבר הייתה להגיע להצלחה כל כך מסחררת, כמו שהעדה הדרוזית הצליחה.

<ג'ונתן אלחורי: זה תמיד משהו שאנחנו שמנו לנו למטרה ולכן הפעילות הזאת של בלדנא והפעילות של עמותות נוספות שנאמרו פה השמות שלהן, היא פעילות מאד מוכרת לנו בשנים האחרונות, כי הם הפנו את האש גם כלפי המתגייסים הנוצרים, גם כלפי המתגייסים הבדואים, גם כלפי המתגייסים המוסלמים שחשבו או ניסו להתקדם בעצם בנושא הזה ולהתגייס או לתרום מזמנם לצה"ל ולחברה הישראלית, דרך הצבא או דרך השירות הלאומי.

<ג'ונתן אלחורי: לכן בנוסף אני חושב גם שאחד התיקונים שצריכים להיעשות בחוק הם בעצם להחיל את חוק הסרבנות גם על מלש"בים וגם על כאלה שמעוניינים להתנדב לשירות הלאומי.

<ג'ונתן אלחורי: זה צריך להיעשות.

<ג'ונתן אלחורי: באמת, כמו שאמרתי, אני חושב שהעניין המרכזי פה הוא חברי הכנסת הערבים.

<ג'ונתן אלחורי: ההסתה זה משהו שהוא כבר מעבר לחופש ביטוי, אלא קריאה לסרבנות, קריאה להמרדה, קריאה לכל דבר שיעלה על הדעת בנושא הזה.

<ג'ונתן אלחורי: לכן אני באמת חושב שזאת המטרה שאנחנו צריכים להתמקד בה וזהו.

<ג'ונתן אלחורי: זה מה שהיה חשוב לי בעיקר לומר.

אמיר אוחנה: אתה הצעת הצעה מעניינת ואני רוצה לשאול את משרד המשפטים, למרות שלא התכוננתם לזה, תגידו לי אם יש לכם איזו עמדה על פניו אולי אתם מכירים את הנושא.

אמיר אוחנה: הצעה לשינוי סעיף 109 של חוק העונשין, באופן שאני אנסה לנסח אותו חופשית – מי שהסית או שידל אדם במקום החייב בשירות ביטחון, מי שהסית או שידל אדם שלא ישרת בשירות בכוח מזוין, כפי שרשום שם, דינו מאסר חמש שנים או שלוש שנים, או שנתיים.

<לילך וגנר: אני רוצה להתייחס.

<לילך וגנר: מאחר שלפני שנה הייתה הצעה של חבר הכנסת קיש, הצעת חוק פרטית שקודמה בוועדת חוקה ובאמת תוקן סעיף 109, היא כללה באמת בהתחלה תיקון של סעיף 109 א' ובהסכמת המציע היא אוחדה בסופו של דבר לסעיף 109 ב'.

<לילך וגנר: הרציונל היה, גם אנחנו העלינו את הקשיים בתיקון סעיף 109 א', בהקשר לכך שהחוק כרגע, בנוסחו הנוכחי, יוצא מנקודת הנחה שמי שמשדל מישהו לעשות משהו בניגוד לחוק, בעצם משדל אותו לא לעשות חובה שמוטלת עליו לפי חוק, זו עבירה פלילית.

<לילך וגנר: לעומת זאת, כאשר לא מוטלת חובה על פי חוק אלא מדובר באדם שזה שיקול דעתו, אנחנו לא יכולים להפוך את זה - זאת אומרת זה המצב היום בחוק העונשין - להפוך את זה לעבירה את מי שמשדל אותו לעשות מעשה שהוא לא חייב לעשותו לפי חוק.

<לילך וגנר: זאת נקודת ההתחלה.

אמיר אוחנה: תיארת נכון את המצב הקיים.

אמיר אוחנה: אני שואל אם אני רוצה לשנות את המצב הזה.

<לילך וגנר: אז אנחנו חושבים שבנושא הזה, כשמדובר בעבירות ביטוי ואנחנו רוצים להפוך התנהגות שהיא עבירת ביטוי מובהקת לעבירה פלילית, צריך לחשוב טוב מאד על האיזונים בהקשר הזה.

<לילך וגנר: כמו שצוין, גם העבירה הנוכחית מיושמת מאד מאד בצמצום בגלל הפגיעה בחופש הביטוי ולא דווקא כלפי מגזר כזה או אחר, אלא באופן גורף כלפי הסתות להשתמטות מימין, משמאל, במגזר החרדי, במגזר הערבי.

<לילך וגנר: היא מיושמת במשורה בגלל החשש לפגיעה בחופש הביטוי.

<לילך וגנר: כשמדובר על מתנדבים, הפגיעה הזאת היא יותר גדולה, כי שוב, לא מדובר בבן אדם שמסית אותך לעשות עבירה פלילית, אלא למשל אם אני ממליצה למישהו שיש לו פטור משירות צבאי בגלל בעיות רפואיות – אל תלך לצבא, תיסע לך לחו"ל – האם אני מבצעת עבירה פלילית?

<לילך וגנר: היעלה על הדעת שההמלצה שלי אליו תהפוך להיות הסתה להשתמטות כשהוא לא חייב בשירות?

<לילך וגנר: אני חושבת שיש פה איזה שהוא צעד שצריך לשקול אותו בזהירות, בשים לב לכל הערכים הללו.

אמיר אוחנה: את אומרת במשורה.

אמיר אוחנה: השאלה אם בכלל נעשה שימוש בסעיף הזה.

<לילך וגנר: אני מכירה את הסיפור של - - -

אמיר אוחנה: בנוסחו הקיים, לא בנוסחו ה - - -

<לילך וגנר: אני מכירה כתב אישום אחד לגבי הרב וולפא, אם אני לא טועה, ששילם כסף לאנשים כדי שלא ישרתו בצבא.

<לילך וגנר: אני מכירה את המקרה הזה.

<לילך וגנר: לא ידוע לי אם הוגשו מקרים נוספים, אבל לא עשיתי מחקר מעמיק בנושא.

<לילך וגנר: אבל אכן באמת השימוש בסעיף הזה נעשה במשורה מהשיקולים שעלו פה באמת, של חופש הביטוי.

<לילך וגנר: אני חושבת שהמדיניות הזהירה הזאת היא מדיניות במקום.

<לילך וגנר: היא נעשית ביחס לכלל עבירות הביטוי ודאי וודאי שביחס לעבירת ההמרדה, שהיא עבירה מאד בעייתית שהוזכרה כאן והוחלפה.

<לילך וגנר: בין היתר הבעייתיות של עבירת ההמרדה הובילה לחקיקה של סעיפי ההסתה לגזענות ולאלימות בסעיפים 144 א' עד ה' לחוק העונשין.

אמיר אוחנה: אוקיי, תודה.

<ג'ונתן אלחורי: ברשותך, חבר הכנסת, אם אפשר להוסיף עוד משפט אחד בנושא הזה, משפט שגם כאן דנו בו בעצם במערכת החינוך הערבית.

<ג'ונתן אלחורי: אני לא חושב שיש איזה שהוא פיקוח על מערכת החינוך הערבית מבחינת העמותות שנכנסות לשם, האנשים שנכנסים לשם ומדברים יחד עם התלמידים שנמצאים בבתי הספר ומעודדים אותם לא להתגייס בכלל – לא לשירות הלאומי ולא לשירות הצבאי.

אמיר אוחנה: זה היה צריך להיות במישור המנהלי ולא הפלילי דווקא.

<ג'ונתן אלחורי: בנוסף, אני חושב שעל מערכת החינוך לפעול כדי להחיל איזו שהיא תקנה שנמצאת אצלה ולהכניס את צה"ל ואת המינהל של השירות הלאומי לתוך בתי הספר, על מנת לאפשר לתלמידים את כל המידע הזה ולא כאשר הם מגיעים לגיל 17 או 18 ופתאום הם נחשפים לדבר הזה.

אמיר אוחנה: עינב, או מישהו אחר מנציגי משרד החינוך יכול להתייחס לזה?

אמיר אוחנה: במגזר הדרוזי אני חושב שהתמונה ברורה.

אמיר אוחנה: במגזר הערבי.

<עינב שוורץ: אני חושבת שהתשובה לגבי המגזר הערבי, צריכים יהיו לתת הממונים על המגזר הערבי.

<עינב שוורץ: זאת אומרת יש בעלי תפקידים במשרד, שאמונים על החינוך הפורמאלי בתוך המגזר הערבי ואני חושבת שהם הרפרנטים הנכונים לתת את התשובות על העניין הזה.

<עינב שוורץ: יחד עם זאת, אני כן יכולה להגיד שהשנה אנחנו קיבלנו אלינו את החברה הערבית בתחום החינוך הבלתי פורמאלי במינהל חברה ונוער ואנחנו באמת עושים מאמצים מאד גדולים שתהיה הרבה פעילות פלנאי לחברה בחברה הערבית ואני חושבת שזה עוד משהו שיכול לתת איזה שהוא פתרון, שהוא פתרון טוב לאיזו שהיא התערבות יותר חיובית בתוך החברה הישראלית.

אמיר אוחנה: אוקיי.

<עינב שוורץ: - - - גדולים מאד.

<אלון שוורץ: אם אפשר התייחסות, לדעתי אחד הדברים הזכיר את זה.

<אלון שוורץ: אני אלון שוורץ, גם מארגון אם תרצו.

<אלון שוורץ: השנה, בדצמבר 2016 יצא, כמו שהזכירו, חוזר מנכ"ל, אם כבר מדברים בנושאים מנהליים, שאחד מהדגשים שלו השנה היה באמת הדגש שלא תותר כניסה של דוברים או של גוף שיש בפעילותו לערער על עצם הלגיטימיות של גופים ממלכתיים.

אמיר אוחנה: מכיר את זה ומנהלי בתי הספר, כולל במגזר היהודי לא מצייתים לדבר הזה.

<אלון שוורץ: אנחנו מדברים בין אם זה חוק ובין - - -

אמיר אוחנה: ולכן יש על השולחן הצעת חוק שתאסור זאת לא בחוזר מנכ"ל, אלא בחוק מסודר ואני מקווה שהוא גם יגיע לקריאה השלישית.

אמיר אוחנה: מר אליאס זרינה ולאחר מכן נזיאה עבדאללה.

<אליאס זריה: בוקר טוב, אני אליאס.

<אליאס זריה: בוקר טוב יושב הראש, כל הנכבדים.

אמיר אוחנה: בוקר אור.

<אליאס זריה: המצב בירושלים, במזרח ירושלים, במיוחד ברובע הנוצרי וכל הנוצרים שגרים במזרח העיר, נגדיר את זה.

<אליאס זריה: זה יותר קשה, התהליך הזה, מאשר מה שיש בצפון.

<אליאס זריה: הנוצרים שחיים בצפון חיים את תהליך הגיוס באופן יומי וזה יותר שגרתי.

<אליאס זריה: בירושלים, במיוחד במזרח העיר, זה תהליך שהוא יותר קשה.

<אליאס זריה: העמותה של בלדנא וכל העמותות האלה, באמת הן פוגעות בכל התהליך שאנחנו כבר כמה שנים טובות בונים על זה ויש לנו אחוז מאד גבוה מהמתגייסים לצה"ל, במיוחד מהעדה הנוצרית.

<אליאס זריה: אני אמנם לא שרתי בצה"ל.

<אליאס זריה: זה החלום שלי, אני לא הצלחתי להגשים את זה, כי אני יליד 1984 והייתי בתקופה ממש שלא הייתה-.

<אליאס זריה: אז מה שאני מבקש באמת, שתהיה לנו איזו שהיא תמיכה, במיוחד תמיכה ממשלתית, או תמיכה מכל ארגון שהוא, שיכול לסייע לנו לפעול ולגייס את כל הנוצרים, במיוחד במזרח העיר.

אמיר אוחנה: תודה רבה.

אמיר אוחנה: מר נזיאה עבדאללה, בבקשה.

<נזיה עבדאללה: בוקר טוב.

<נזיה עבדאללה: תודה רבה חבר הכנסת אוחנה, על ההזמנה.

<נזיה עבדאללה: תודה לחבר הכנסת אכרם חסון, תודה לכל החברים הנמצאים.

<נזיה עבדאללה: אני גם כן נדהמתי לשמוע את החבר היקר מר ריאן סאלח מדליה והנתונים האלה ממש מוזרים לי מאד וטוב שאתה מאיר את עינינו.

<נזיה עבדאללה: אני שמח להגיד שבקיסרא אין לנו את זה.

<נזיה עבדאללה: לפי דעתי אוזלת ידה של ממשלת ישראל ושל מערכת המשפט לאכוף את החוק על המסיתים, העבריינים האלה, האנשים חסרי המצפון, החל מחברי הכנסת, המנוולים האלה, שמסיתים לרצח.

<נזיה עבדאללה: זה עבר את הגבול של זכות הדיבור או חופש הדיבור.

<נזיה עבדאללה: להיפך, זה כבר עבר כל גבול.

<נזיה עבדאללה: הימים האחרונים הוכיחו שאין מנהיגות במגזר הערבי, אלא יש סחר מכר.

<נזיה עבדאללה: אנשים שמחפשים רק רצח ודם, רוקדים על הדם ואחרי האירוע הזה אין לנו קשר עם המגזר.

<נזיה עבדאללה: לצערי המגזר טוב, אבל המנהיגים מתועבים.

<נזיה עבדאללה: אנחנו לא צריכים מטיפי מוסר מאף אחד.

<נזיה עבדאללה: אנחנו משרתים, שרתנו ונמשיך לשרת בגאווה.

<נזיה עבדאללה: הבן שלי סיים י"ב עכשיו, הוא לא מתגייס עכשיו, הוא הולך למכינה קדם צבאית.

<נזיה עבדאללה: סימן שהשירות הצבאי הוא בליבנו.

<נזיה עבדאללה: אנחנו לא עושים טובה ואף אחד לא עושה לנו טובה.

<נזיה עבדאללה: זה הבית שלי.

<נזיה עבדאללה: אנחנו מגנים על הבית.

<נזיה עבדאללה: אבל גם כן התעלמות המערכת וזה מה שרציתי להגיד לחבר הכנסת שטרן, שיצא, התעלמות המערכת וחוסר האכפתיות או חוסר מציאת פתרונות לחייל המשוחרר או לחייל שרואה את עצמו מסיים אחרי שלוש שנים או אחרי ארבע או חמש, או אחרי עשר, שבא הביתה ואין לו איפה לגור, אין לו בניין, אין לו כלום.

<נזיה עבדאללה: ולעומת זה הבחור מהתנועה הזאת, שקוראת לא לשרת, כבר למד בינתיים והוא יש לו תואר או שניים והוא בתפקיד ממלכתי בכיר במשרדי הממשלה.

<נזיה עבדאללה: ואנחנו באים למשרדים ומתייחסים אלינו כאל מחבלים.

<נזיה עבדאללה: אז הדבר הזה גרוע מאד.

<נזיה עבדאללה: המדיניות צריכה להיות ברורה.

<נזיה עבדאללה: צריך לתת לאדם על פי הנאמנות שלו והנתינה שלו.

<נזיה עבדאללה: לא יעלה על הדעת שאתה תסיט, אתה תמריד ואתה תלמד על חשבון המדינה ותקבל כסף מהמדינה ותבוא להיות בתפקידים בכירים ותפגע בחיילים.

<נזיה עבדאללה: לא משנה אם זה דרוזי, יהודי, הרבה חווים את זה.

<נזיה עבדאללה: אז יש בעיה רצינית.

<נזיה עבדאללה: הגיע הזמן שתפקחו את העיניים.

<נזיה עבדאללה: חבל, לפני שזה יהיה מאוחר ואסור להזניח.

<נזיה עבדאללה: גם אם לא היו משרתים, אסור להזניח אותם, אז על אחת כמה וכמה אנשים שמשרתים ובאים ומוצאים עצמם לא יהודים ולא שייכים למגזר הערבים.

<נזיה עבדאללה: אין עבודה.

<נזיה עבדאללה: אין תפקידים, אין קידום ואין אפילו בית.

<נזיה עבדאללה: ועוד מה שאמר חברי, אפילו מה שאמר אסעד אסעד, בא אדם והתנחל, זה אלפי האנשים ובאו והתנחלו על אדמות מדינה.

<נזיה עבדאללה: אין לי בעיה.

<נזיה עבדאללה: הבעיה שלי עם הממסד.

<נזיה עבדאללה: הבעיה שלי היא שגם באדמה הפרטית שלי, שאני בא לבנות, עושים ממנו עבריין, בזמן שאני לא עבריין.

<נזיה עבדאללה: העבריין האמיתי זה ממשלות ישראל והוועדות והפקידים הבכירים, שלוקחים את החוק לידיים שלהם, מעקבים את תכניות המתאר עשרות שנים, מזלזלים באינטליגנציה ופוגעים באנשים.

<נזיה עבדאללה: האם רוצים שאנשים יעזבו את המדינה?

<נזיה עבדאללה: אין סיכוי שנעזוב את המדינה.

<נזיה עבדאללה: אנחנו הקמנו את המדינה.

<נזיה עבדאללה: הקשר עם העם היהודי לא נולד אתמול ולא בשנת 1956 ולא בשנת 1948 ולא לפני 100 שנה.

<נזיה עבדאללה: אפילו באירועי תרפ"ט, הקשר בין אלפי שנים היה וימשיך להיות.

<נזיה עבדאללה: אנחנו פה.

<נזיה עבדאללה: מי שירצה ומי שלא ירצה, יש לו בעיה.

<נזיה עבדאללה: אנחנו קיימים.

<נזיה עבדאללה: הקשר עם העם היהודי ועם המדינה הוא בלתי ניתן לערעור.

<נזיה עבדאללה: אף אחד לא יערער אותו.

<נזיה עבדאללה: אף אחד לא יזיז.

<נזיה עבדאללה: אחוז הגיוסים תמיד יהיה גבוה.

<נזיה עבדאללה: אנחנו רוצים רק את העזרה, גם להסתכל בעין יפה ולהסתכל על האדם הטוב, לתת לו את זה ולאדם שפוגע, האדם המסית, האדם שמשתמש כאילו שיש לו במירכאות הגנה מפני החוק, אין, אף אחד לא חסין.

<נזיה עבדאללה: ראשי ממשלה נכנסו פה לבית סוהר על בעיות הרבה יותר זולות או אפילו פחות מסוכנות.

<נזיה עבדאללה: אז על המרדה ועל הסתה לרצח, פה אוזלת ידם של הממשלה ושל היועץ המשפטי לממשלה ומשרד המשפטים.

<נזיה עבדאללה: תיקחו את העניין לידיים.

<נזיה עבדאללה: זה לא יעלה על הדעת.

<נזיה עבדאללה: במדינה אחרת אנשים כאלה היו מעלים לגרדום.

<נזיה עבדאללה: אז תיקחו את הדברים לידיים.

<נזיה עבדאללה: תודה.

אמיר אוחנה: תודה לך אדוני.

אמיר אוחנה: יש לנו נציג של המשמר הציוני דמוקרטי, באשיר אשכר נמצא פה?

אמיר אוחנה: לא.

אמיר אוחנה: כרמלין פה?

<כרמלין קלאקש: כן.

אמיר אוחנה: בבקשה.

אמיר אוחנה: שלום.

<כרמלין קלאקש: שלום לך, תודה לך על הדיון.

<כרמלין קלאקש: אני רוצה להצטרף למה שאמר גם יהונתן בקשר להסתה ובקשר למניעה.

<כרמלין קלאקש: אני רואה הרבה במגזר שלנו, המגזר הנוצרי, שראשי הרשויות הם אלה שמונעים.

<כרמלין קלאקש: למשל אצלנו בכפר, ראש המועצה שלנו מנע מהבנות המשרתות בשירות לאומי לשרת בבית ספר שקיים בכפר.

<קריאה: מאיפה את?

<כרמלין קלאקש: פסוטה.

<כרמלין קלאקש: אני במקור לבנונית.

<כרמלין קלאקש: אני גאה במדינה והילדים שלי גם שרתו והבן שלי גם לומד עכשיו במסלול העתודאי.

<קריאה: אוקיי.

<קריאה: בהצלחה.

<כרמלין קלאקש: תודה.

<כרמלין קלאקש: אז באמת צריך לפעול נגד זה ולאפשר לאנשים שרוצים לתת ולשרת ולהתגייס ולתת למדינה, לאפשר להם בלי שום בעיות ובלי שום מניעה.

<כרמלין קלאקש: אז גם היא דיברה על זה, שאי אפשר למנוע אבל ראש מועצה לא אומר בואו אל תלכו לחו"ל.

<כרמלין קלאקש: יש ראש מועצה שמונע.

<כרמלין קלאקש: מונע, אנשים שרוצים לשרת, להיכנס ולשרת בבית ספר שקיים בכפר.

<כרמלין קלאקש: למה?

<כרמלין קלאקש: בגלל שזה יהיה שייך למועצה ולא שייך למשרד החינוך.

אמיר אוחנה: תודה כרמלין.

אמיר אוחנה: אדם נמצא?

אמיר אוחנה: אישי פרידמן?

אמיר אוחנה: אלמוג קשתי?

אמיר אוחנה: בבקשה, אתה רוצה להוסיף?

אמיר אוחנה: רק אם אתה רוצה, לא חייב.

אמיר אוחנה: לא.

אמיר אוחנה: אודליה?

אמיר אוחנה: ליזי, הגיע תורך, את רוצה להוסיף?

אמיר אוחנה: ליזי המאירי, בבקשה.

<ליזי המאירי: כתוספת לדברי האדון שיושב לצידי ואני לא זוכרת את - - -

אמיר אוחנה: נזיה.

<ליזי המאירי: נזיה, אני שמעתי את הדברים שלו ואני באמת התביישתי.

<ליזי המאירי: אני נמצאת באוניברסיטה ואני רואה את כל הסטודנטים הערבים, המוסלמים עם דגלי אש"ף מקבלים מלגות, חוגגים והכל בסדר ואני אומרת רגע, הדרוזים הם פחות אינטליגנטים?

<ליזי המאירי: למה אני לא נתקלת בסטודנטים דרוזים?

<ליזי המאירי: איפה המלגות והקידום לאוכלוסייה הדרוזית?

<ליזי המאירי: מלגות, חיילים קרביים, הם כולם קרביים.

<ליזי המאירי: אני חושבת שהם ראויים למלגה.

<ליזי המאירי: החייל הדרוזי צריך לקבל לימודים חינם וגם חייל יהודי, אבל אני ממש מרגישה שאנחנו מתנהגים לאוכלוסייה הדרוזית בכפיות טובה.

<ליזי המאירי: אני מתביישת.

<ליזי המאירי: זה מה שאני יכולה להגיד בכנות.

אמיר אוחנה: תודה לך ליזי.

<ליזי המאירי: בבקשה.

אמיר אוחנה: ישי כהן?

אמיר אוחנה: רחל שני?

אמיר אוחנה: דוד קשני?

אמיר אוחנה: יש מישהו שרוצה להוסיף משהו ולא אמר?

<וג'די סרחאן: אני רציתי להוסיף משפט אחד, מכיוון שחלק מהדיון נסב סביב דלית אל כרמל, רק לציין שלפני שנה וחצי מועצת דלית אל כרמל קיבלה פרס ראש אכ"א מתוך שבעה ראשי רשויות שעשו את הקפיצה הכי גדולה באחוז הגיוס לצה"ל.

<וג'די סרחאן: אז זו פעם אחת.

<וג'די סרחאן: פעם שנייה עדיין אני אומר לא לזלזל בפעילות של הארגון, גם במגזר הדרוזי, שיש לו השפעה הרבה יותר חזקה גם על מגזרים אחרים.

אמיר אוחנה: מאה אחוז.

<איה חיראדין: אני רק רוצה להוסיף בבקשה משפט קצר.

אמיר אוחנה: בבקשה.

<איה חיראדין: בנוסף למה שנאמר ואחרי ששמעתי את ריאן, שבאמת אני מאד גאה בך, אנחנו צריכים לחשוב כמערכת חינוך, כמו שאתם שמעתם ובטוחים עכשיו שהפעילות הזאת לא מתקיימת בתוך מערכת החינוך, אבל לנו יש את החובה עכשיו לחשוב איך באמת לעשות ואת מי לגייס ואיך להגיש לדברים האלה, גם אחרי צהריים וגם אחרי שתלמידים מסיימים י"ב.

<איה חיראדין: אז יש לנו עוד מה לעשות וזו באמת הזדמנות להגיד לכם תודה על זה שהארתם את עינינו ועל זה שהפעילות שלכם מבורכת, של עמותת אם תרצו.

<איה חיראדין: באמת תודה רבה לכם.

אמיר אוחנה: כן, עוד משפט, בבקשה.

<מועדי מנצור: משפט אחד.

<מועדי מנצור: בעניין השירות הלאומי, הכל התחיל עם השירות הלאומי של בנות ובני דודינו הנוצרים והמוסלמים, שכן רוצים ליטול חלק במדינה הזאת ואין פה נציג ממשרד ראש הממשלה בנושא של השירות הלאומי, אבל מי שגם עוקב אחרי התגובות של בני המיעוטים, המוסלמים והנוצרים מהכפרים הערביים, רואה הרבה ביקורת על העמותה הזו – מי אתם שתקבעו, דווקא אנחנו רוצים ללכת לכיוון השירות הלאומי.

<מועדי מנצור: יש מגמה בתוך הציבור הערבי שכן יש מוטיב שרוצה לשלב ידיים וכן ליטול חלק בחיים המשותפים בתוך המדינה הזו, ואת הצד הזה גם צריך לחזק.

אמיר אוחנה: משפט אחרון ואנחנו נעבור לסיכום.

<ריאן סאלח: רק חשוב לי להוסיף שעצם המפגש שלנו פה הוא מאד חשוב מהסיבה שכולנו בני אותה עדה.

<ריאן סאלח: אני פונה לאנשי החינוך ולכל הנוכחים המכובדים פה מהעדה שלי.

<ריאן סאלח: אנחנו בני אותה עדה, גם בני אותו יישוב והמטרה פה לא הייתה לבוא ולסמן איזה שהוא בית ספר ולהכתים את שמו.

<ריאן סאלח: להיפך, המטרה הייתה להביא אתכם כמנהלים, כאנשים שמחזיקים בתפקידי מפתח מהותיים שמשפיעים על נוכחותם של ארגונים כאלה, גם בתוך המרחב הציבורי של היישוב בכללותו ואנחנו באותו צד.

<ריאן סאלח: זה מה שחשוב להבין, ושיתוף פעולה הוא תמיד נדרש במצבים כאלה.

<מועדי מנצור: יישר כוח.

אמיר אוחנה: תודה.

אמיר אוחנה: אנחנו מסכמים.

אמיר אוחנה: הוועדה מבקשת בשם כל אזרחי ישראל לחזק, לבסס ולהכיר בברית החיים בין חלקי האוכלוסייה השונים במדינת ישראל כולם, המהווה אחת מאבני היסוד של ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.

אמיר אוחנה: שמענו בדאגה על המאמצים של תנועות אנטי ציוניות, הפעולות נגד גיוס לצה"ל ולשירות לאומי לפעול בקרב האוכלוסייה הדרוזית.

אמיר אוחנה: אנחנו מכירים בכך שהמאמצים האלה קיימים וקוראים למערכת החינוך – והפנייה הזאת תועבר לשר החינוך – למנוע כניסתם למסגרות החינוכיות.

אמיר אוחנה: חופש ביטוי יש, אבל במסגרות החינוכיות אנחנו נשמור על הערכים של מדינת ישראל.

אמיר אוחנה: אני קורא למערכת החינוך לעקוב אחר תנועת בלדנא ואורפוד ותנועות הקוראות שלא לשרת ולתרום למדינת ישראל כאמור.

אמיר אוחנה: לבסוף, ועדת החוץ והביטחון כולה תמשיך לפעול כדי להגן על מי שמגן עלינו, ואלה כל אנשי כוחות הביטחון, בלי הבדל של דת, גזע, מין, נטייה מינית, מגזר וכו', ובפרט בסוגיית החיילים המשוחררים שעלתה כאן באופן מובהק וברור.

אמיר אוחנה: תודה רבה.