הוועדה המשותפת לוועדת החוץ והביטחון ולוועדת החוקה, חוק ומשפט לבחינת הצורך להכריז על מצב חירום, כנסת 20, פרוטוקול מספר 6, 2017-10-16 11:00

אבי דיכטר: שלום, בוקר טוב לכולם, שנה טובה.

אבי דיכטר: שנה חלפה, שנה עברה ואנחנו פעם נוספת בדיון בנושא של הכרזה על מצב חירום.

אבי דיכטר: אוטוטו 70 שנה למדינת ישראל.

אבי דיכטר: אני מקווה מאוד שאנחנו מתקרבים ליציאה ממצב החירום.

אבי דיכטר: נראה לי שהגיע הזמן, לא?

אבי דיכטר: על פי כל דין.

<עידו בן-יצחק: יפה שנה אחת קודם.

אבי דיכטר: יפה שנה אחת קודם.

אבי דיכטר: מי מתחיל, עידו?

<עידו בן-יצחק: אולי רק כמה דברים כלליים.

<עידו בן-יצחק: אחר כך אני אעביר את רשות הדיבור למשרד המשפטים שיציג את העניין בהקשר הזה.

<עידו בן-יצחק: אנחנו, כפי שציינת, מתכנסים בדיון השנתי שבו הכנסת מתבקשת להאריך את ההכרזה על מצב חירום.

<עידו בן-יצחק: אנחנו בודקים מה נעשה בשנה האחרונה בממשלה כדי לנתק את זיקתם של חוקים שונים ממצב החירום.

<עידו בן-יצחק: בשנים האחרונות אנחנו עושים את זה בצורה קצת יותר הדוקה מבעבר, מה שגרם לירידה גדולה במספר החוקים והצווים, אם כי עדיין לא הגיע ל-0, ולכן אנחנו עדיין כאן.

<עידו בן-יצחק: בשנה האחרונה, מבחינת מה שהוסדר – לצערי, המספרים הם קצת קטנים יותר מאשר בעבר – אנחנו עם חוק אחד ושני צווים שהוסדרו.

<עידו בן-יצחק: אחד, חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.

<עידו בן-יצחק: שני הצווים האחרים הם שני צווים שהוצאו מכוחו.

<עידו בן-יצחק: האחד, הצו בדבר ייצור חלב, והשני, בדבר ייצור מספוא והסחר בו.

<עידו בן-יצחק: יש כמה נושאים אחרים שהייתה בהם התקדמות למרות שעוד לא הגיעו לכדי סיום.

<עידו בן-יצחק: מיד המשרדים יפרטו יותר לעומק, אבל בקווים כלליים.

<עידו בן-יצחק: בנושא התמרוקים - במסגרת חוק ההסדרים היה פרק שהסדיר את ענף התמרוקים.

<עידו בן-יצחק: עדיין אין תקנות בנושא הזה.

<עידו בן-יצחק: מיד גם נציגת משרד הבריאות תתייחס לזה.

<עידו בן-יצחק: הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה שאושרה בקריאה ראשונה נועדה להחליף שני צווים – בנושא השכרת רכב ובנושא מונים מוניות.

<עידו בן-יצחק: שתי הצעות חוק שהונחו על שולחן הכנסת, אחת בנושא שמירה על מונים ומוניות, והשנייה, תיקון חוק כניסה לישראל בנושא יציאה לחוץ לארץ.

<עידו בן-יצחק: שני תזכירים שפורסמו, אחד בנושא חוק הספנות שנועד להחליף את חוק הפיקוח על כלי שיט, והשני, תיקון לחוק שירות עבודה ומנוחה, שהתזכיר הזה כבר אושר גם בממשלה בוועדת השרים ואמור להגיע לכנסת.

<עידו בן-יצחק: זאת תמונת המצב כעת.

<עידו בן-יצחק: זה מה שהתקדם.

<עידו בן-יצחק: תיכף נשמע על מה שלא התקדם.

<עידו בן-יצחק: חשוב להזכיר שבניגוד לשנים קודמות, השנה יש לנו אירוע נוסף – הותקנו תקנות שעת חירום.

<עידו בן-יצחק: אחת הסמכויות המרכזיות של הממשלה, אם יש מצב חירום, הוא התקנה של תקנות שעת חירום.

<עידו בן-יצחק: זה לא נעשה באופן כל כך תדיר בשנים האחרונות.

<עידו בן-יצחק: הפעם הקודמת הייתה ב-2010.

<עידו בן-יצחק: התקנות שהותקנו, שהתוקף שלהן הוא ל-3 חודשים, נועדו לאפשר הוצאת צווי ריתוק לעובדים במרכזי המחקר הגרעיניים.

<עידו בן-יצחק: גם בפעם הקודמת שבה הותקנו תקנות חירום - ב-2010 - זה היה הנושא.

אבי דיכטר: הוגבל לכמה?

<קריאה: 50 איש.

<קריאה: את רובם לא ניצלנו.

<קריאה: הפעלנו את זה בצורה מאוד מרוסנת.

<עידו בן-יצחק: מאחר שהתקנות האלו הן לפי חוק יסוד הממשלה והן מוגבלות ל-3 חודשים, משרד ראש הממשלה הפיץ תזכיר חוק שנועד להאריך את התוקף של התקנות האלו.

<עידו בן-יצחק: אני מניח שתיכף יתייחסו לזה יותר בהרחבה.

<גאל אזריאל: כמו שעידו אמר, משרד המשפטים מרכז את המאמץ הממשלתי לביטול מצב החירום, ניתוק כל החקיקה.

<גאל אזריאל: הקריאה עדיין במצב החירום.

<גאל אזריאל: בשנים האחרונות מאוד התקדמנו, כמובן בסיוע ובפיקוח של הכנסת.

<גאל אזריאל: עידו פירט את הדברים שגם עדכנו במכתב ליו"ר הוועדה, ההתקדמויות העיקריות שקרו השנה.

<גאל אזריאל: נראה לי שצריך גם להדגיש את החשיבות של השלמת תהליך החקיקה של חוק המאבק בטרור, כל העניין של ניתוק הזיקה של החוק למעצרים מינהליים, שגם זה נמצא על שולחן על ועדת החוקה.

<גאל אזריאל: הצעת החוק הממשלתית המקורית הונחה על שולחן הכנסת ב-2011, עברה קריאה ראשונה ב-2011, ואנחנו מאוד מאוד מקווים שהשנה סוף סוף יושלם תהליך החקיקה, שהחוק החשוב הזה שבעצם תלוי במצב חירום עדיין היום, זיקתו למצב החירום תנותק.

<גאל אזריאל: אז שוב, כל ההתקדמויות האחרות, עידו פירט אותן כבר.

<גאל אזריאל: אני אחזור ואדגיש כמו שתקנון הכנסת דורש, שכן הותקנו השנה באופן חריג תקנות שעת חירום לצורך ריתוק עובדים בוועדה לאנרגיה אטומית.

<גאל אזריאל: אם יש שאלות בעניין הזה, הנציגים של הוועדה לאנרגיה אטומית נמצאים ויכולים לפרט יותר.

<גאל אזריאל: לפי חוק יסוד הממשלה, התוקף של תקנות לשעת חירום מוגבל ל-3 חודשים.

<גאל אזריאל: לאור העובדה שהמו"מ, לצערנו, לא מתקדם מספיק ויש חשש שהוא לא ייגמר עד פקיעת תוקפן של התקנות, הופץ תזכיר חוק להארכת התוקף של תקנות שעת חירום בהתאם לחוק יסוד הממשלה.

<גאל אזריאל: אנחנו מאוד מקווים שלא נצטרך להגיע לחקיקת החוק, שבאמת יגיעו להסכמה לפני מועד פקיעת התקנות – נראה לי ב-14 בנובמבר - אבל אם לא, נצטרך לקדם גם את תהליך החקיקה.

אבי דיכטר: זה עוד חודש.

אבי דיכטר: כמה זמן נמשך המו"מ איתם?

<אורלי חורש-קופמן: העיצומים החלו במאי.

<אורלי חורש-קופמן: אנחנו מנהלים איתם מו"מ כבר כמה שנים, הוא מאוד אינטנסיבי בחודשים האחרונים.

<אורלי חורש-קופמן: אנחנו ממשיכים את המאמצים לקדם את המו"מ, לפעול לסיומו, בתקווה שהוא יסתיים לפני שנאלץ לפעול להארכת התוקף.

<אורלי חורש-קופמן: אנחנו מאוד מקווים שכך יקרה.

<גאל אזריאל: במצב הנוכחי - גם בשל הצרכים הביטחוניים - כל החוקים שעדיין תלויים במצב חירום ויש צורך בטחוני בהם, כמו מעצרים מינהליים, יציאה לחוץ לארץ שתהליך החקיקה מתקדם אבל עדיין החוק להארכת תוקף הוא זה שבעצם נותן את הסמכות למנוע מאדם מסוכן לצאת מישראל, חוק הספנות, תפיסת מקרקעין - כל החוקים האלה עדיין תלויים במצב חירום ויש צורך בהארכת ההכרזה על מצב חירום בעוד שנה.

<גאל אזריאל: זה מה שהממשלה באה לבקש מהכנסת, להחליט על הארכה לשנה נוספת עד שיושלם כל המהלך.

<עידו בן-יצחק: אולי אפשר לשמוע את המשרדים.

אבי דיכטר: תראי, אני תוהה ככה.

אבי דיכטר: אנחנו די בריטואל הזה כל שנה עושים את המפגש.

אבי דיכטר: כל שנה קצת מורידים כמה ענפים.

אבי דיכטר: כמו שאמר עידו, פחות ענפים ירדו.

אבי דיכטר: לא שזה מפתיע.

אבי דיכטר: בדרך כלל בהתחלה זה תמיד יותר קל, אחרי זה מתחילים להגיע הנושאים היותר קשים.

אבי דיכטר: אני מודה שבחלק מהמקרים, וזה אני רוצה לשמוע מהמשרדים, אני לא מתרשם שהבעיה היא בקושי, הבעיה היא בקשב, שזה לא נמצא בקשב של המשרד הרלוונטי.

אבי דיכטר: אנחנו ככה מגיעים פעם בשנה, מתכנסים, חברי הכנסת מציפים את האולם בנוכחותם ומצביעים בסופו של דבר על הארכה.

אבי דיכטר: עכשיו, אנחנו מבינים איפה הדבר הזה נדרש.

אבי דיכטר: אני חושב שזה פשוט מאוד להבין למה מעצרים מינהליים זה דבר שהוא קשור בזה.

אבי דיכטר: לא הכי ברור סוגיות של תמרוקים, מעליות.

אבי דיכטר: יש דברים שאני מודה שלנו כחברי כנסת – אני לפחות מדבר פה בשם שנינו – באיזה שהוא מקום זה לא מתחבר.

אבי דיכטר: עכשיו, המצוקה שלנו היא שזה 0-1 - או שאתה מאריך בשנה, או שאתה לא מאריך בשנה.

אבי דיכטר: אם היינו יכולים להאריך סלקטיבית, אני אומר לכם ש-80% פה מהרשימה הייתה יורדת, לא היינו מאריכים להם.

אבי דיכטר: אין הצדקה, לא איזה שרלטנות.

אבי דיכטר: באמת, אין הצדקה – הדברת מזיקים, צעצועים מסוכנים, תמרוקים כמובן, רכבלים, מונים למוניות, מעליות.

איל בן ראובן: שאלתי בהמשך לדבריך היא: למה אי אפשר לעשות את זה?

איל בן ראובן: יש פה חוקים שזה מגוחך.

איל בן ראובן: ואני אומר, היות ואני לא יודע כמה שנים כבר נמשך הריטואל הזה, אז יכול להיות שאנחנו אשמים בזה שאנחנו נותנים לריטואל הזה להימשך.

איל בן ראובן: אם אנחנו היום נאמר שאנחנו לא מאשרים אלא לשני נושאים שהם - -

אבי דיכטר: זה בדיוק מה שאי אפשר.

איל בן ראובן: השאלה היא: למה?

<עידו בן-יצחק: אנחנו דנים בשאלה אם להכריז על מצב חירום או לא להכריז על מצב חירום.

<עידו בן-יצחק: כל החוקים האלה הם נגזרת, כי בחוקים עצמם – ניקח את חוק המעצרים המינהליים למשל או את חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים - יש סעיפים שאומרים: החוק הזה בתוקף כל עוד יש מצב חירום.

<עידו בן-יצחק: כדי שהוא לא יהיה תלוי במצב חירום צריך לתקן את החוק, שזה מה שמנסים לעשות פה.

<עידו בן-יצחק: זה בעצם מה שאנחנו רוצים שהממשלה תעשה, שתתקן את החוקים האלה או את הצווים, במקרה שזה צו, כך שהם לא יהיו.

איל בן ראובן: כמו שאמר יושב-ראש הוועדה, התחושה - עוד פעם, אני לא השתתפתי כל כך בדיונים קודמים - היא שחלק גדול מהרשימה פה זה עניין של סדר עדיפות, שזה לא נורא חשוב.

איל בן ראובן: השאלה היא: איך מתגברים על הדבר הזה?

איל בן ראובן: כי אחרת בשנה הבאה נשב עוד פעם.

איל בן ראובן: אני כתבתי לעצמי קודם: זה בערך כמו תפיסת הביטחון.

אבי דיכטר: לא, תפיסת הביטחון זה 0-1 - או שיש תפישה, או שאין תפישה, מאושרת הכוונה.

אבי דיכטר: פה זה משהו אחר.

אבי דיכטר: פה - באמת יכול להיות שחסרים לך דיונים שהיו – אנחנו עוסקים בהארכה.

אבי דיכטר: כל שנה זו חנות שיש בה מוצרים שאנחנו מוציאים ממנה מוצרים.

איל בן ראובן: קודם עידו הסביר לי.

אבי דיכטר: ואז אתה יכול לסגור את החנות כך שכל המוצרים לא רלוונטיים, הם לא יכולים ליהנות ממצב החירום, הסטטוס מתאיין.

<ישי יודקביץ: פוגעים במצב החירום הזה בענפים כלכליים שלא יהיו מפוקחים, למרות שיש תכלית מאוד ראויה לפקח עליהם מבחינת השוק, מבחינת הגנת סביבה, אנרגיה ומטרות מאוד ראויות.

איל בן ראובן: מה צריך לקרות על מנת שבשנה הבאה לא נחזור לריטואל הזה, על-מנת שנצא מהדבר הזה, מהבור הזה שאנחנו נמצאים בו כבר כמה שנים?

אבי דיכטר: הרשימות הקודמות היו מאוד ארוכות.

איל בן ראובן: כן, ראיתי, יש פה טבלה.

אבי דיכטר: הבעיה זה שחלק הן סוגיות מורכבות.

אבי דיכטר: אגב, יש מקרים שאפילו הכנסת אשמה.

אבי דיכטר: אנחנו לא נקיים מאשמה.

אבי דיכטר: כל דיון כזה מסתיים בהפצת מכתבים למשרדים השונים.

<ישי יודקביץ: או לראשי הוועדות בכנסת.

אבי דיכטר: או לראשי הוועדות בכנסת, זה בדיוק המשפט הבא, שי הקדים אותי.

אבי דיכטר: חלק לוקחים את זה ברצינות רבה, חלק לוקחים את זה ברצינות, חלק לא לוקחים את זה ברצינות.

אבי דיכטר: מאחר ואנחנו לא יכולים ללכת למדיניות של הכל או לא כלום, אנחנו צריכים לראות איפה באמת העוגנים המרכזיים.

אבי דיכטר: תראה, אם אני עובר ככה על הדף, ועברתי קודם עם עידו שהאיר את עיני, בסוף ישנם 4 עוגנים שאתה אומר:

אבי דיכטר: אם הם ייפתרו, זאת אומרת, אם הם יוצאו מהסטטוס הנוכחי, יהיה קל לא להאריך, כולם יצטרכו להסתדר – נושא יציאה לחו"ל, נושא תפיסת מקרקעין, מעצרים מינהליים, חוק הספנות, מה שנקרא פיקוח על כלי שיט.

אבי דיכטר: יכול להיות שפספסתי.

אבי דיכטר: יכול להיות שלא 4 אלא 5.

אבי דיכטר: מאחר ואלה קיימים, אתה חייב לתת להם את הפלטפורמה.

אבי דיכטר: ישי אמר, ובצדק, אלה דברים שאתה לא יכול להשאיר אותם באוויר.

אבי דיכטר: הדברים האחרים הם במידה מסוימת קצת טפילים על העובדה הזו.

אבי דיכטר: מאחר וזה לא מרוכז במשרד אחד - -

<קריאה: חושבים מאוד כלכלית.

אבי דיכטר: אני לא אומר שלא, אני רק אומר שההתליה שלהם במצב חירום - -

<קריאה: הייתה בשנות ה-60.

אבי דיכטר: היא לא התלייה שבשנת 70 למדינת ישראל מובנת מאליה.

אבי דיכטר: מאחר והדברים שאמרתי נמצאים ב-4 משרדי ממשלה, אז אתה מבין - - זה גם לא שאתה אומר למשרד אחד: תעשה מאמץ, ואז אנחנו - - זה לא הכל במשרד הביטחון, במשרד הפנים, במשרד התחבורה או במשרד המשפטים.

<גאל אזריאל: אבל צריך לזכור שמארבעת המקרים שאמרת יש לפחות אחד שמחכה בכנסת 7 שנים, הוא הוותיק ביותר.

<גאל אזריאל: גם במעצרים מינהליים - -

<קריאה: מעצרים זה יציאה לחו"ל.

<גאל אזריאל: יציאה לחו"ל מגיע עכשיו לכנסת.

<א': זה באותו תיקון חקיקה.

<גאל אזריאל: לא, סעיף אחד שם.

<גאל אזריאל: יש תתי סעיפים אחרים.

<גאל אזריאל: גם חלק מהדברים האחרים שמסדירים את המשק מחכים לדיונים בכנסת כבר הרבה זמן.

<גאל אזריאל: צעצועים מסוכנים הרבה שנים בכנסת, הדבש שהזכרנו לפני זה בדיונים בכנסת.

<גאל אזריאל: זה מאמץ משותף של הרשויות ביחד, גם של הממשלה וגם של הכנסת.

<גאל אזריאל: צריך שגם הרשות המבצעת וגם הרשות המחוקקת ישימו ביחד את המשאבים כדי לקדם את זה.

<גאל אזריאל: גם בכנסת צריך לנסות לשים את זה בראש סדר העדיפויות.

אבי דיכטר: זה מתחבר להערה שלי.

אבי דיכטר: בפעם הקודמת היו גם מכתבים, אני זוכר, ליושב-ראש ועדת הכלכלה, כי זיהינו שם איזו שהיא תקיעה מסוימת.

אבי דיכטר: כבל לקח את זה על עצמו וזז, או שחלק מהדברים יזיז קדימה.

אבי דיכטר: התוצאה לא טובה, עם זה אני מסכים.

אבי דיכטר: התוצאה לא טובה כשאנחנו נכנסים לריטואל של "אוקי, אז עוברים הלאה", ואז עוד שנה ועוד שנה.

אבי דיכטר: אנחנו תיכף נגיע למשרדים.

אבי דיכטר: אמרתי את הדברים האלה, הארכנו.

אבי דיכטר: עשינו כאן מיני דיון בין חברי הכנסת, כדי שבהתייחסויות שלכם תנסו להיות יותר ממוקדים לבעיות כפי שאנחנו מעלים, כשיש כמובן את הנושא של הכנסת, את ועדות הכנסת, שגם הפרוצדורה של הכנסת לפעמים תוקעת את זה.

איל בן ראובן: אני שואל - אולי תתייחסו לזה - מה אם מפה היום תצא החלטה של קביעת יעד, זמן, שאומר: אוקי, אנחנו מבינים את המשמעויות, אנחנו מבינים את הקשיים.

איל בן ראובן: נגיד שאנחנו מבינים שהשנה לא נגמור את כל חמשת הנושאים האלה.

איל בן ראובן: בוא ניקח סדר גודל של שנתיים, משהו כזה, קביעת יעד מפה, שאומרת: מהתאריך הזה המשרדים, הוועדות, כולם נדרשים לגמור את העניין הזה, כי אחרת אנחנו לא נגמור את זה לעולם, אנחנו נמשיך לשבת פה.

איל בן ראובן: יש פה דברים, רבותיי, מגוחכים.

איל בן ראובן: אני מבין את מה שאתה אומר, אבל הם מגוחכים בכך שהם קשורים למצב חירום.

איל בן ראובן: מדינת ישראל במצב חירום?

איל בן ראובן: מה, אנחנו עושים צחוק מעצמנו?

<ישי יודקביץ: חבר הכנסת בן-ראובן, יש הרבה דברים שנחקקו בשנות ה-60 כצווי פיקוח, רגולציה של ענפים כלכליים מאוד חשובים.

<ישי יודקביץ: זה לאו דווקא המשרד שלי.

<ישי יודקביץ: אני פה מרחיב את הראייה שלי למשרדי ממשלה אחרים.

<ישי יודקביץ: הרגולציה על הענפים האלה היא רגולציה לא פחות חשובה מהרגולציה הביטחונית – נושא של יהלומים, נושא של קרינה מייננת ועוד נושאים שנמצאים לפתחנו.

<ישי יודקביץ: הם לא פחות חשובים מהביטחוני.

<ישי יודקביץ: זה נושא מאוד מורכב, כי יש לך פה גורמים ואינטרסים חוץ ממשלתיים מאוד כבדים.

<ישי יודקביץ: לא סתם הגענו לחוקים האלה, שהם חוקים - -

איל בן ראובן: זו שאלה על התהליך שלא מסתיים.

אבי דיכטר: תראה, אנחנו עברנו מדיון שנתי בנושא הזה לדיון חצי שנתי.

אבי דיכטר: זה עזר מאוד.

אבי דיכטר: אני חושב שזה עזר לכולנו, גם לנו מול הכנסת, גם לנו מול המשרדים, גם למשרדים מול עצמם.

אבי דיכטר: אתה עושה בקרה חצי שנתית.

אבי דיכטר: אף אחד לא אוהב להגיע למועד בקרה כשהוא ללא תשובות.

<גאל אזריאל: האמת היא שגם לפני כמה שנים היה צוות מעקב של הוועדה המשותפת שהיה עוקב בצורה יותר הדוקה.

<גאל אזריאל: היה צוות שמונה על ידי הוועדה המשותפת, שהיה כל חודשיים-שלושה - -

איל בן ראובן: זה מה שאני יודע.

איל בן ראובן: מה שאני מצפה מכם כאנשים שעסקו בזה הרבה, שתביאו גם רעיונות איך מתקדמים, איך עושים – צוות מעקב, צוות חצי שנתי.

<גאל אזריאל: זה משהו שקרה לא כל כך מזמן.

אבי דיכטר: אנחנו המשכנו.

אבי דיכטר: הרי הישיבה היא משותפת לנו ולוועדת חוקה.

אבי דיכטר: זה היה ניסן סלומיאנסקי?

אבי דיכטר: מי זה היה?

<עידו בן-יצחק: זה היה חבר הכנסת אברהם מיכאלי.

אבי דיכטר: הוא קבע שם אמות מידה לישיבות, מה שעזר מאוד.

אבי דיכטר: גם לי הן עזרו מאוד להבין מה השיטה הנכונה.

אבי דיכטר: כמובן שאתה לא חי באיזו שהיא מציאות אוטופית.

אבי דיכטר: איך אמרת?

אבי דיכטר: בוא נקבע שנתיים.

אבי דיכטר: שנינו יודעים, או כולנו יודעים, ששנתיים אתה במועד בחירות על פי חוק.

אבי דיכטר: אתה יכול להעריך שבחצי השנה האחרונה - -

<גאל אזריאל: עדיף לסיים לפני הבחירות, כי אחר כך צריך להביא שוב את הכל.

<גאל אזריאל: חצי שנה יש פגרת בחירות, אין תהליך חקיקה.

<גאל אזריאל: אחר כך צריך דין רציפות.

<גאל אזריאל: לפעמים כבר עברנו דין רציפות, צריך להביא את הכל מחדש.

<גאל אזריאל: עברנו את זה כמה פעמים בכל מיני הצעות חוק של חלק מהפרויקט הגדול הזה.

<גאל אזריאל: מ-2009 או מ-2010 הכנסת מפקחת בצורה קצת יותר הדוקה.

אבי דיכטר: תחשוב שחוק הג"א הוא מ-51.

אבי דיכטר: מ-51 עד היום לא החליף אותו שום חוק.

<גאל אזריאל: זה חוק שלא תלוי במצב חירום.

אבי דיכטר: לא, אני לוקח כדוגמה.

אבי דיכטר: אני פשוט אומר לאיל, כי איל מכיר את זה מהדיונים האחרים.

אבי דיכטר: לא שאין רצון ואין כוונה, רק שלא ברור לנו מה יקדם למה, האם תהליך השלום או חוק העורף, מה שנקרא.

<עידו בן-יצחק: בשנים בהן קיימנו את הדיונים היותר דחופים זה הביא את המשרדים לפעול.

<עידו בן-יצחק: אנחנו עדיין לא ב-0 כמו שציינתי בהתחלה, אנחנו בהחלט לא כמו שהיינו לפני - -

אבי דיכטר: אני רוצה לעבור למשרדים.

אבי דיכטר: מי המשרד הראשון, ביטחון?

<ישי יודקביץ: משרד הביטחון שותף לכמה חוקים של משרדים אחרים, אבל לגבי המשרד שלנו יש שני חוקים.

<ישי יודקביץ: אחד - אני לא יכול לדבר עליו בפורום רחב – הוא על חקיקת הפיקוח על העיסוק בהצפנה.

<ישי יודקביץ: אתה בזמנו, לפני שנה או שנתיים, ביקשת שיהיה דיון על זה בוועדת המשנה לסייבר.

<ישי יודקביץ: גם הרשות לסייבר נכנסה לנו כגורם שעוסק בנושאים האלה.

<ישי יודקביץ: אנחנו לא יכולים להסביר למה צריך שיהיה פיקוח על העיסוק בהצפנה.

<ישי יודקביץ: מצד שני, זו רגולציה מאוד בעייתית, בין השאר בגלל ההתפתחות הטכנולוגית המהירה ושינוי מאוד מהיר בנושאים האלה בעולם וגם בארץ.

<ישי יודקביץ: כרגע יש צו משנת 75, הוא עודכן מאוד משמעותית ב-98.

<ישי יודקביץ: אם אני לא טועה, זה צו הפיקוח האחרון שמשרד המשפטים אישר בכלל לתקן משמעותית.

<ישי יודקביץ: אלה צווים שנחקקו בשנות ה-60 וה-70.

<ישי יודקביץ: ב-98 היה תיקון מאוד משמעותי של הצו הזה.

<ישי יודקביץ: הוא תלוי בהכרזה על מצב חירום, כי הוא מכוח הפיקוח על מצרכים ושירותים.

<ישי יודקביץ: אנחנו מחליפים טיוטות בינינו ובין משרד המשפטים כבר שנתיים, טיוטות של הצעת חוק, אבל עדיין לא הגענו למצב של להפיץ תזכיר בפומבי.

<ישי יודקביץ: קצת יש רגישות מבחינת הפומביות של הנושא הזה, לדברר אותו.

<ישי יודקביץ: הסברים מלאים של 8200 או דברים כאלה אפשר לדבר יותר בוועדות המשנה של ועדת חוץ וביטחון.

אבי דיכטר: למה לא הופץ תזכיר כמו שהערכתם אז, עד מרץ 2017?

<ישי יודקביץ: כי אל"ף, אנחנו לא מסכימים עם משרד המשפטים על מספר חלקים בהצעה.

<ישי יודקביץ: אנחנו מחליפים בינינו עדיין טיוטות.

<ישי יודקביץ: עוד לא גיבשנו עדיין הסכמה מלאה.

<ישי יודקביץ: בי"ת, יש אצלנו מחשבות לגבי מקטעי פיקוח שונים בנושא הזה.

<ישי יודקביץ: אני לא יכול להרחיב פה מעבר לזה.

<ישי יודקביץ: זה כאילו שכיום הצו מפקח על כל העיסוק, על כל מקטעי העיסוק הזה של הצפנה.

<ישי יודקביץ: אנחנו מעצמה עולמית בהצפנה, כל חברות האלגוריתמים למיניהן.

<ישי יודקביץ: יש לנו מחשבות.

<ישי יודקביץ: זה נושא קצת רגיש, אני לא יכול לדבר עליו פה.

אבי דיכטר: תראה, אנחנו פנינו במכתב לשר הביטחון.

אבי דיכטר: אני חייב לומר, לא קיבלנו תשובה.

<ישי יודקביץ: אתה צודק.

אבי דיכטר: אני אומר, זה לא השיח המכבד מול ועדה.

אבי דיכטר: לא שאתה מחליף את שר הביטחון.

<ישי יודקביץ: אתה צריך לפנות ללשכת השר בעניין הזה.

<ישי יודקביץ: אנחנו הצגנו ללשכת השר מה שצריך לענות לוועדה.

<ישי יודקביץ: זה כבר עניין של לשכת השר הנושאים האלה.

<ישי יודקביץ: מעבר לזה אני לא יכול.

<ישי יודקביץ: לגבי החוק השני, זה חוק מבצעי מאוד משמעותי מבחינתנו – חוק לתפיסת מקרקעין לצרכים דחופים.

<ישי יודקביץ: זה מחליף את חוק תפיסת מקרקעין בשעת חירום משנת 49.

<ישי יודקביץ: זה החוק היחיד שמאפשר לנו לעלות על הקרקע מיידית, למשל במצבים של מלחמה, למשל שטחי כינוס, פריסת סוללות ודברים כאלה.

<ישי יודקביץ: זה החוק היחיד.

<ישי יודקביץ: יש לנו איזה 7,8 חוקי הפקעה במדינת ישראל, אבל זה החוק היחיד שאתה יכול מיד לעלות על הקרקע, להדביק פתק ולעלות על הקרקע.

<ישי יודקביץ: אנחנו לא משתמשים בזה בצורה משמעותית בשנים האחרונות, כי אנחנו בכל זאת משתדלים, גם בעקבות הנחיות מהעשור האחרון, מלפני 15 שנה, עם משרד המשפטים, שזה יהיה המוצא האחרון, זאת אומרת, לעלות ולתפוס קרקע.

<ישי יודקביץ: אנחנו משתדלים להגיע לחוזים ולהסכמים עם בעלי הקרקע, אבל לפעמים יש סיטואציות שאנחנו לא מצליחים להגיע לכל בעלי הקרקע, אנחנו צריכים לעשות את התפיסה הזאת.

<ישי יודקביץ: אנחנו עושים את זה מאוד מאוד במשורה בשנים האחרונות, בעיקר לצורך שטחי כינוס, סוללות כיפת ברזל, תרגילים משותפים עם השותף, דברים כאלה.

<ישי יודקביץ: יש הצעת חוק שמתגלגלת בין 4 משרדי ממשלה כרגע, שנועדה להחליף את החוק מ-49.

<ישי יודקביץ: יש חילוקי דעות בין משרדי הממשלה.

<ישי יודקביץ: המשנה ליועץ המשפטי לממשלה מוביל את זה, כי זה קשור ל-4,5 משרדי ממשלה.

<ישי יודקביץ: אנחנו צרכנים מרכזיים של הסמכות הזאת של תפיסת מקרקעין לצרכים דחופים, אבל גם המשטרה חושבת שהיא צריכה את זה לצרכים שלה, גם משרד הפנים, לצורכי חירום ולתפיסת מתקני קליטה, אם וכאשר נצטרך פינוי אוכלוסייה במלחמה.

<ישי יודקביץ: זה נכון שלמה שנקרא פס"ח של משרד הפנים יש תכנית מגירה עם בתי מלון, עם מתנ"סים, עם מתקני ציבור בערים השונות, אבל יכולים להיות מקרים שלא יהיה מספיק מקומות מתוכננים, הם יצטרכו לתפוס מקרקעין נוספים, כשלגישתם זה דרך החוק הזה.

<ישי יודקביץ: יש חילוקי דעות בין המשרדים.

איל בן ראובן: זה במצב חירום אמיתי.

איל בן ראובן: ככה אתה בעצם יכול להשתמש בזה מתי שאתה רוצה.

איל בן ראובן: זה רק מסביר למה צריך - -

<גאל אזריאל: הצעת החוק שכותבים עכשיו לא תהיה תלויה במצב חירום, זה יהיה חוק לימי שגרה.

<ישי יודקביץ: נכון, זה חוק לימי שגרה.

<ישי יודקביץ: תמיד תהיה לנו המדרגה הנוספת של להכריז שוב פעם על מצב חירום, להתקין שוב פעם תקנות שעת חירום.

<ישי יודקביץ: הגישה שלנו היא כמה שפחות תקנות שעת חירום, כמה שיותר משהו מסודר בחוק ראשי.

<ישי יודקביץ: יש חילוקי דעות בינינו.

<ישי יודקביץ: שורה תחתונה - חילוקי דעות בינינו ובין משרד המשפטים.

<ישי יודקביץ: אני מקווה שבחודש הקרוב תיקבע ישיבה אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניין משפט אזרחי, ארז קמיניץ.

<ישי יודקביץ: שם ננסה להגיע לעמק השווה לגבי כמה עמדות של משרד המשפטים שלא מקובלות עלינו.

<ישי יודקביץ: כך נוכל להתקדם לטיוטת חוק.

<ישי יודקביץ: הנושא עומד בפני טיוטת חוק לוועדת שרים.

<ישי יודקביץ: Once יהיו הסכמות על מדיניות נוכל להגיע מיד לוועדת שרים לחקיקה.

אבי דיכטר: מה התשתית לתפיסת ציוד, לא מקרקעין?

<ישי יודקביץ: חוק רישום ציוד וגיוסו לצה"ל.

<ישי יודקביץ: הוא בוטל.

<ישי יודקביץ: הוא היה תלוי בהכרזה על מצב חירום.

<ישי יודקביץ: לדעתי, לפני 10 שנים - -

<גאל אזריאל: יותר מ-10 שנים.

<גאל אזריאל: נראה לי 98.

<ישי יודקביץ: לא, היה תיקון גדול ב-2008 שביטל את התלות של החוק ההוא.

אבי דיכטר: הצורך של מקרקעין וציוד נשמע לי ממש מאותה משפחה.

<גאל אזריאל: יש הבדל בין לתפוס רכב של אדם ובין לתפוס את הקרקע שלו, מבחינת הפגיעה בזכות הקניין.

<עידו בן-יצחק: זה קצת שונה, כי מי שתופסים לו את הציוד יודע מראש שהציוד שלו הוא בפוטנציאל של תפיסה.

<עידו בן-יצחק: בקרקע שלך אתה לא יודע אם פתאום יגידו לך - -

אבי דיכטר: זה לא זהה אחד לאחד, אבל זה מאותה משפחה.

איל בן ראובן: ברגע של תפיסה של ציוד - -

אבי דיכטר: ברור שזה מאותה משפחה.

איל בן ראובן: בוודאי.

אבי דיכטר: אם ב-2008 נעשה מעשה, מה מונע עכשיו, בכל אופן אנחנו 10 שנים אחרי?

<ישי יודקביץ: מעבר למה שאמרתי אין לי מה לומר.

<ישי יודקביץ: אלה חילוקי דעות שאני מקווה שיסתיימו בחודש הקרוב.

<ישי יודקביץ: אנחנו עומדים על שלנו, משרד המשפטים עומד על שלו.

<ישי יודקביץ: מבחינתם הדלתא - תמיד יהיו לנו שאריות - שמה שאנחנו רוצים אפשר יהיה להשלים בתקנות שעת חירום חדשות.

<עידו בן-יצחק: מתי?

<ישי יודקביץ: אני מקווה שבחודש הקרוב תיקבע ישיבה אצל ארז קמיניץ.

<ישי יודקביץ: שם, לדעתי, ייסגר כל העניין.

אבי דיכטר: גם כאן, אגב, לא קיבלנו תשובה למכתב ששלחנו.

<ישי יודקביץ: זה סעיף שהצגנו לשר הביטחון.

<ישי יודקביץ: באותו מסמך שהצגתי לשר הביטחון עם הצורך לענות לוועדה זה גם נפתר.

<ישי יודקביץ: אנחנו גם שותפים עם משרד הביטחון בחוק הספנות (ביטחון).

<ישי יודקביץ: יש שם שני חלקים שלנו: נושאים של סמכויות של חיל הים ונושאים של רח"ל, נושא החירום בנמלים.

<ישי יודקביץ: אנחנו גם עם משרד הפנים, עם רשות האוכלוסין בנושא של יציאה לחו"ל.

<ישי יודקביץ: ביציאה לחו"ל אנחנו צריכים את הסמכות הזאת, בעיקר שב"כ והמל"ב צריכים את הסמכויות האלו לכל מיני אנשים, תקנה 6 בעיקר.

אבי דיכטר: יש פה תחבורה?

אבי דיכטר: אין נציג של משרד התחבורה?

אבי דיכטר: לגבי שני הנושאים האלה של תפיסת מקרקעין ועיסוק בהצפנה - - תראה, העיסוק בהצפנה, מבחינתי, זה נושא שאנחנו נעשה כינוס.

אבי דיכטר: אני לא יודע בדיוק מה הפלטפורמה התקנונית הנכונה, כי אני לא יכול להיות בוועדת משנה לסייבר בלי השתתפות של ועדת חוקה.

אבי דיכטר: צריך לראות איך אנחנו פותרים את זה, כדי שתהיה ישיבה משותפת של ועדות משנה.

<ישי יודקביץ: אתה יכול לעשות דיון בוועדת משנה לסייבר או בכל ועדה שתחליט לגבי רגולציות הצפנה.

אבי דיכטר: צריך למצוא את המתכונת כך שתהיה ישיבה משותפת של ועדת משנה שלנו ושל עדת משנה של ועדת חוקה.

אבי דיכטר: היא תדע לדון בנושא הזה של הסייבר - יש לוועדת חוקה יכולת לעשות את זה – בהשתתפות הגופים הרלוונטיים, כולל משרד הביטחון, משרד ראש הממשלה, רשות הסייבר, כדי להבין איפה האפשרויות להתקדם, למצוא איפה הדברים מחייבים איזו שהיא חשיבה אחרת.

אבי דיכטר: זה דיון שצריך להתקיים עד סוף 2017.

אבי דיכטר: לגבי הנושא של תפיסת מקרקעין - תראה, אני לא יודע כמה זמן המתנו, או כמה זמן התגלגל בצינור חוק רישום ציוד וגיוסו.

אבי דיכטר: אני לא יודע כמה שנים הוא היה.

אבי דיכטר: אני מניח שהוא עבר פחות או יותר את אותם מסלולי מכשולים עד שהוא בסופו של דבר נחקק כחוק.

אבי דיכטר: אני רואה בו פלטפורמה נוחה מאוד מבחינתנו להבין את כיווני הפתרון של סוגיית תפיסת המקרקעין.

אבי דיכטר: אני חושב שאם הוא נפתר לגבי ציוד, לא נראה לי שהוא לא פתיר בטווח זמן סביר לגבי הנושא של מקרקעין.

אבי דיכטר: אנחנו בדיון החציוני הבא - הדיון החציוני הבא יהיה איפה שהוא בפברואר – נצטרך כבר לשמוע כיוונים, אולי כבר תוצאות סופיות.

אבי דיכטר: לגבי אי תשובת שר צריך להוציא מכתב.

אבי דיכטר: לא מקובל שהוועדה לא עונה, לא מקובל שמשרד ממשלתי לא עונה לוועדה.

אבי דיכטר: זאת צורת עבודה לא נכונה, לא מכבדת.

אבי דיכטר: בריאות יש כאן?

אבי דיכטר: בבקשה.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו נותרנו עם 3 צווים אחרונים לטיפול.

<נילי חיון דיקמן: הראשון, נושא של תמרוקים, השני, מוצרים להדברת מזיקים מאדם, והנושא השלישי, קרינה, החלק הקטן שעדיין נמצא בתחום משרד הבריאות.

<נילי חיון דיקמן: ביחס לתחום של תמרוקים - אז כפי שנאמר, במסגרת חוק ההסדרים 2017 עבר תיקון משמעותי וגדול ביחס להסדרת תחום התמרוקים, שאמור להחליף בסופו של דבר את כל ההסדרה שקיימת בצו הפיקוח.

<נילי חיון דיקמן: הקושי שלנו עם הנושא הזה הוא שתקנות שאמורות ליישם את התיקון לחוק ההסדרים הוגשו לכנסת ונידונו בוועדת העבודה והרווחה, אבל בסופו של דבר נמשכו על ידי שר הבריאות ממש ברגע האחרון, בשל מחלוקות עם שר האוצר.

<נילי חיון דיקמן: לא הצלחנו להגיע להסכמה.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו כיום נמצאים ממש בישורת האחרונה של הטיפול בתחום הזה.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו מקווים שבתוך מספר שבועות נוכל לחזור לכנסת עם תקנות שאנחנו יכולים לגבש הסכמה לגביהן ולהשלים את תהליך התיקון.

<נילי חיון דיקמן: הערכה שלי היא שתוך מספר חודשים הצו הזה יבוטל.

<נילי חיון דיקמן: זה עניין של סיום הפרטים האחרונים של ההסדר.

<נילי חיון דיקמן: הנושא הבא זה הנושא של הדברת מזיקים מאדם.

<נילי חיון דיקמן: זה באמת נושא שהוא מאוד קרוב לתחום התמרוקים.

<נילי חיון דיקמן: הוא נמצא קצת בשוליים.

<נילי חיון דיקמן: יש לו הסדרה נפרדת.

<נילי חיון דיקמן: כמו שפירטנו בעבר, מדובר בתחום שבאירופה הוא מוסדר במסגרת דירקטיבה.

<נילי חיון דיקמן: כשאנחנו רוצים להחליף או לבטל את הצו הקיים, אנחנו צריכים לאמץ איזו שהיא הסדרה, שתהיה בשורה במובן זה שתאפשר כניסה של מוצרים מכל העולם.

<נילי חיון דיקמן: זו הסרת חסמי שוק.

<נילי חיון דיקמן: הפצנו בעבר תזכיר חוק בנושא הזה שמאמץ את הדירקטיבה האירופית.

<נילי חיון דיקמן: הקושי שלנו זה שקיבלנו הרבה מאוד הערות, הערות שממש יורדות לגופו של עניין.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו צריכים לדון בזה, לעשות עבודה מקצועית שעדיין לא הושלמה.

<נילי חיון דיקמן: אנשי המקצוע בתחום הם אותם אנשי מקצוע שעוסקים בתחום התמרוקים, לכן את מרב המשאבים שלנו הקדשנו יותר לקידום התחום של התמרוקים.

<נילי חיון דיקמן: מיד עם סיום הפרק הזה נוכל להשלים גם את ההיבט של הדברת מזיקים מאדם.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו לא יכולים להגיד שיש לנו היום תזכיר חוק.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו נצטרך קודם להפיץ אותו מחדש.

<נילי חיון דיקמן: עברו מספר שנים.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו רוצים לקדם את זה מיד עם סיום הטיפול בתחום התמרוקים.

<נילי חיון דיקמן: זאת הכוונה.

<נילי חיון דיקמן: זה על סדר היום.

אבי דיכטר: אני רוצה להבין, הסיפור שם - - אני לא בטוח שבכלל הבנתי נכון מהדברים שלך.

אבי דיכטר: יש בכלל היבט מסחרי שמתחבא בתוך המטריה הזאת שנקראת תקנות שעת חירום?

<נילי חיון דיקמן: התקנות קובעות פיקוח על מוצרים שמיועדים להדברת מזיקים מאדם.

<נילי חיון דיקמן: הן מחייבות רישום מקדים של כל מוצר במשרד הבריאות, מתוך כוונה להבטיח את בריאות הציבור.

<נילי חיון דיקמן: מדובר בכימיקלים די חריפים שבדרך כלל פשוט מיושמים על עור האדם, לכן יש כאן היבט של בריאות הציבור.

<נילי חיון דיקמן: הכוונה היא לא להמשיך.

<נילי חיון דיקמן: בסופו של דבר, ההסדרה הזאת אחראית, היא גם מונעת כניסה של מוצרים לשוק.

<נילי חיון דיקמן: היום הטכנולוגיות כבר השתנו, המוצרים הם כבר שונים.

<נילי חיון דיקמן: באירופה עשו עבודה מאוד יסודית, רפורמה בתחום הזה.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו צריכים לעשות את אותו תהליך גם בישראל.

<נילי חיון דיקמן: לבטל את הצו מבלי להציע חלופה שמאפשרת פיקוח, זה כמובן יהיה מעשה קיצוני, כיוון שבכל זאת הסיכון לבריאות קיים, הוא מוחשי.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו עדיין רוצים לעשות את העבודה בצורה כזאת שתאפשר כניסה של מוצרים, שלא יהיה חסם שוק, לכן צריך יהיה להשוות את החקיקה החדשה לאיזו שהיא חקיקה מודרנית מעודכנת.

אבי דיכטר: ובשלישי מה יש לנו?

<נילי חיון דיקמן: השלישי זה התחום של קרינה, של ציוד שמשמש במוסדות רפואיים, מכשירים למעשה טכנולוגיות שונות שעושות שימוש בקרינה לצורכי בדיקה, לצורכי טיפול רפואי.

<נילי חיון דיקמן: גם כאן הקמנו איזה שהוא צוות, התחילה איזו שהיא עבודת מטה בתחום הזה.

<נילי חיון דיקמן: זה משיק לעוד כמה תחומים שנוגעים - - ושוב, גם כאן הצו כבר אחראי, הדברים השתנו.

<נילי חיון דיקמן: אני לא יכולה עדיין לבשר על איזו שהיא השלמה של עבודת המטה, אנחנו קצת נתקלנו במצוקות של כוח אדם, אבל אנחנו בהחלט שמים את זה בראש סדר העדיפויות.

<נילי חיון דיקמן: המחלקה של מינהל טכנולוגי עוסקת בזה.

<נילי חיון דיקמן: ברגע שתהיה לנו את השלמת עבודת המטה נוכל להפיץ תזכיר חוק.

<נילי חיון דיקמן: התזכיר חוק רחב יותר מהצו, זאת אומרת, התזכיר חוק יעסוק בהסדרה מלאה של כל התחום הזה בהקשר של טיפול רפואי.

איל בן ראובן: לוחות זמנים לגבי הנושא האחרון.

איל בן ראובן: לגבי הקודמים הבנתי.

<נילי חיון דיקמן: לגבי הנושא האחרון מסרנו בעבר לוחות זמנים.

<נילי חיון דיקמן: בתחום הזה אני לא יכולה להתחייב על לוח זמנים קשיח, אבל עבודת המטה, לפחות במובן הזה של להציע איזו שהיא הסדרה שהיא עמדת המשרד, אני יכולה להעריך שזה עד סוף 2018.

<עידו בן-יצחק: 2018?

<נילי חיון דיקמן: כן.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו בתחילת 2018.

<עידו בן-יצחק: זה לא סביר במיוחד.

<נילי חיון דיקמן: אני חייבת להגיד שהמשרד עשה עבודה רבה מאוד בתחום הזה של צווי שעת חירום.

<נילי חיון דיקמן: אלה באמת הנושאים האחרונים.

<נילי חיון דיקמן: מטבע הדברים עסקנו ברפורמות גדולות.

<נילי חיון דיקמן: אלה הנושאים האחרונים שנשארו על השולחן.

<נילי חיון דיקמן: אי אפשר לעשות את הכל ביום אחד.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו מתקדמים בקצב טוב.

<נילי חיון דיקמן: אנחנו מתכוונים לסיים את כל החובות שלנו.

אבי דיכטר: אתה מכיר את המילה "שוק".

אבי דיכטר: הרי השוק לא נעצר, הוא מבין שיש חומרי הדברה שהם מסוכנים לאדם.

אבי דיכטר: אתה יכול לקנות את אותם חומרים היום עם עטיפה אחרת שכתוב עליה: "לשימוש בבעלי חיים", "להדברת בעלי חיים".

<נילי חיון דיקמן: המוצרים האלה הם בפיקוח.

<עידו בן-יצחק: מדובר על תכשירי האלתוש במקרה שלה.

<נילי חיון דיקמן: נכון, אנחנו מדברים על תכשירים שממש מיושמים על גוף האדם, לא בסביבתו.

<ישי יודקביץ: זה גם כל הסיפור הזה של השיזוף, של כל תכשירי השיזוף.

<נילי חיון דיקמן: אם זה נועד להגנה מפני השמש זה בתמרוקים.

<נילי חיון דיקמן: כמו שאמרתי, הם נושאים קרובים מאוד.

<נילי חיון דיקמן: מדובר על הדברת מזיקים.

אבי דיכטר: זה שורף אותך, זה הורג אותך.

<עידו בן-יצחק: נושא של חומרי הדברה, אגב, גם היה תלוי במצב חירום עד לפני שנה או שנתיים.

<עידו בן-יצחק: המשרד להגנת הסביבה חוקק חוק חדש.

אבי דיכטר: כלכלה יש כאן?

<עידו בן-יצחק: לעניין יהלומים.

<עידו בן-יצחק: מאחר ושר הכלכלה כן השיב לוועדה, אני יכול לעדכן רק שמה שהוא כתב במכתב לגבי נושא היהלומים זה שהוא מתכוון להפיץ את התזכיר עד סוף 2017.

<עידו בן-יצחק: הנושא השני של צעצועים מסוכנים נמצא בדיונים בוועדת הכלכלה הרבה מאוד שנים.

אבי דיכטר: תחבורה, אני מבין, גם אין כאן נציג?

<עידו בן-יצחק: הוא לא הוזמן.

<עידו בן-יצחק: אני יכול להגיד מה אמר שר התחבורה במכתבו.

<עידו בן-יצחק: לגבי פיקוח על כלי שיט תזכיר החוק הופץ במאי.

<עידו בן-יצחק: הכוונה של השר היא להביא את הצעת החוק לאישור הממשלה עד סוף 2017.

אבי דיכטר: רגע, זה משותף עם משרד הביטחון.

<ישי יודקביץ: אנחנו שותפים, אבל לא רק אנחנו, גם משרד החוץ שם, משרד המשפטים.

<גאל אזריאל: גם אנחנו.

<עידו בן-יצחק: המשרד המוביל הוא משרד התחבורה.

<עידו בן-יצחק: הוא מרכז את כל הסיפור.

<עידו בן-יצחק: יש משרדים שמעורבים.

אבי דיכטר: מה להבנתכם, משפטים, ביטחון – אני לא יודע אם יש פה פנים – עומד מאחורי היכולת לממש את האמירה: "הצעת חוק לאישור הממשלה עד סוף 2017"?

<ישי יודקביץ: היו כמה דיונים במשרד התחבורה עם רשות הספנות - הם הלקוח הראשי שם - ומצד משרד הביטחון, עם רח"ל וחיל הים, כי יש חלק של רח"ל, 4 סעיפים בנושא של חירום, נמלים בחירום, שזה מאוד קריטי.

<ישי יודקביץ: יש גם סמכויות של ספינות חיל הים לגבי כלי שיט במרחב המים הטריטוריאליים, דברים כאלה.

אבי דיכטר: שבהן תקנות שעת חירום מאפשרות - -

<ישי יודקביץ: תקנות שעת חירום (פיקוח על השיט) קוראים לדבר הזה.

<ישי יודקביץ: זה פשוט מנהל את התעבורה הימית בחופים.

<ישי יודקביץ: זאת אומרת, הסמכויות של שר התחבורה להגיד לספינה: תיסעי ימינה, שמאלה, תעגני פה, תלכי לשם.

<ישי יודקביץ: זה חלק אחד.

<ישי יודקביץ: יש את החלק של רח"ל, הנושא של הנמלים בחירום, מי אחראי על נושא של חירום בנמלים.

<גאל אזריאל: שהיום זה לא בדיוק חלק מהצו, מהחוק להארכה.

<ישי יודקביץ: זו תוספת.

<גאל אזריאל: ברגע שראינו שאנחנו צריכים לעשות חוק שלא יהיה תלוי במצב חירום ובכל זאת ייתן מענה לשעת חירום כזו או אחרת בנמלים עצמם, אם יש איזה אירוע ספציפי בתוך הנמל, או לשעת חירום של כל המדינה שמשפיעה על הנמלים, חשבנו לתת סמכויות לשר התחבורה או למנהל הנמל – זה תלוי בהקשרים ובסמכויות הספציפיות – כדי להתמודד עם אותם אירועים חריגים.

<גאל אזריאל: גם אם זה לא היום כלול בצו, אנחנו עובדים על זה שיהיו סעיפים שייתנו סמכויות נוספות כדי להתמודד עם אירועי חירום.

אבי דיכטר: וזה לא יהיה בחוק העורף?

<גאל אזריאל: יכול להיות שחוק העורף ייתן מענה מסוים לחלק מהדברים, אבל חוק העורף זו ברירה אחרת.

<גאל אזריאל: יש בכל מיני חוקים ספציפיים סמכויות לשרים שאמונים על אותו תחום.

<גאל אזריאל: אם יש אירוע ספציפי, חריג מאוד שקורה באותו ענף, הסמכויות של אותו שר להתמודד עם המצב, לתת הוראות שהן לא הוראות שיש לו בשגרה.

<גאל אזריאל: לא מזמן היה לנו מצב חירום בגז - -

<ישי יודקביץ: תקלה בגז ב"תמר".

<גאל אזריאל: הוכרז על מצב חירום בגז.

<גאל אזריאל: עדיין יש שעת חירום בתוקף בגז בימים אלה, ניתנות הוראות כדי להתמודד עם המצב הספציפי המיוחד הזה שלא קשור לעורף.

<עידו בן-יצחק: שני נושאים אחרים של משרד התחבורה: הסדרת רכב ומונים למוניות, הזכרתי אותם בתחילת דבריי.

<עידו בן-יצחק: יש הצעת חוק לתיקון פקודת התעבורה שמסדירה את שני הנושאים האלה, היא עברה בקריאה ראשונה בנובמבר.

<עידו בן-יצחק: עד עכשיו דיון אחד בוועדת הכלכלה.

<עידו בן-יצחק: הנושא האחרון, נושא הרכבלים.

<עידו בן-יצחק: פה, למען האמת, מכתבו האחרון של השר לא מאוד קונקרטי לסיום העבודה על הכנת תזכיר.

אבי דיכטר: מה המורכבות ברכבלים, לפי מה שאתה מבין?

<עידו בן-יצחק: קטונתי קצת בהבנה בנושא, אבל למיטב הבנתי הם לא בטוחים בעצמם איך הם רוצים להסדיר את הנושא הזה, באיזה מתכונת ובאיזו רמת רגולציה.

<ישי יודקביץ: התכלית ברכבלים בעיקר זה נושא בטיחותי.

אבי דיכטר: היא הנותנת.

<ישי יודקביץ: חייבת להיות איזו שהיא רגולציה על מפעילי הרכבלים, שהכבל תקין.

<ישי יודקביץ: זה כמו מעליות.

אבי דיכטר: כן, אבל זה לא קשור בחירום.

<קריאה: כל צבא הפיקוח לא קשור למצב חירום.

<ישי יודקביץ: כשזו תכלית ראויה לחוק.

<ישי יודקביץ: חייב להיות חוק על השוק הזה שנקרא רכבלים, חייב להיות איזה הסדר שיהיה אחד שמפקח על הבטיחות של העוסקים בענף.

אבי דיכטר: ודאי.

אבי דיכטר: כל פעם שומעים על איזה רכבל חדש שהולך להיבנות.

אבי דיכטר: מה האחרון?

אבי דיכטר: נדמה לי פה בירושלים משהו, איזה רכבל סובב ירושלים.

<עידו בן-יצחק: בכותל.

איל בן ראובן: מי שראה את הכבל שנקרע בחרמון בזמנו – נהרג אז בן אדם.

איל בן ראובן: זה דרוש וצריך.

איל בן ראובן: צריך חקיקה בעניין הזה.

איל בן ראובן: עוד פעם, בקשר לחירום - -

<ישי יודקביץ: שוב, שנות ה-60.

אבי דיכטר: אם אנחנו לא מצליחים להבין מהמכתב של שר התחבורה מה התכלית, אני מבקש להוציא מכתב שיבקש לתת לנו הבהרות מה בדיוק התכלית.

<שמואל לטקו: תחבורה וכלכלה זומנו.

<שמואל לטקו: הם ידעו.

<שמואל לטקו: הם כמה פעמים תוזכרו.

אבי דיכטר: אני פטור מלומר, אבל כל אי הגעת נציג לדיון הזה אנחנו רואים כתקלה.

אבי דיכטר: אני לא יודע, אנחנו לא בית משפט, אבל זה ביזוי הוועדה לכל דבר ועניין.

אבי דיכטר: אנחנו עוברים למשרד האנרגיה.

אבי דיכטר: בבקשה.

<גל נוי אפרת: בתחום האחריות של המשרד שלנו נותרו 6 צווי פיקוח, 5 התחום בגפ"מ – גז פחממני מעובה, וצו אחד בתחום הדלק, כאשר את ה-5 צווים בתחום הגפ"מ אנחנו מציעים להסדיר במסגרת חוק גפ"מ חדש שיחליף את החוק הקיים.

<גל נוי אפרת: גם החוק הזה עבר כברת דרך ארוכה.

<גל נוי אפרת: אנחנו בגלגול שני שלו, אחרי שהצעת חוק קודמת הוחל עליה דין רציפות בממשלה הקודמת, כמעט הסתיימו בה הדיונים בוועדת הכלכלה לקראת קריאה שנייה ושלישית, אבל אז הממשלה התפזרה.

<גל נוי אפרת: זו אחת מהצעות החוק שקרסו ונאלצנו להתחיל את כל המסלול מהתחלה.

<גל נוי אפרת: פרסמנו תזכיר מחדש, קיבלנו מחדש הערות.

אבי דיכטר: לא הבנתי.

אבי דיכטר: עבר דין רציפות, נידון בכנסת הקודמת.

<גל נוי אפרת: נכון.

אבי דיכטר: ולא הבשיל לשנייה שלישית?

<גל נוי אפרת: הערכנו שנותר עוד דיון אחד.

<גל נוי אפרת: היינו ממש בישורת האחרונה.

<גל נוי אפרת: הממשלה התפזרה ערב הדיון האחרון, לא אישרו לנו.

<גל נוי אפרת: הגשנו בקשה מיוחדת לדיון בזמן הפגרה בגלל הדחיפות המיוחדת של הנושא הזה.

<ישי יודקביץ: בדצמבר 2014.

<ישי יודקביץ: התחיל המושב, התחילו דיונים.

<ישי יודקביץ: בתחילת דצמבר 2014 הכל התפרק.

<גל נוי אפרת: פשוט מצאנו את עצמנו עם תזכיר חוק חדש, עם הערות חדשות מכל הגופים המפוקחים.

<גל נוי אפרת: מכל משרדי הממשלה הרלוונטיים קיבלנו הרבה מאוד הערות, קיימנו שימועים ארוכים.

<גל נוי אפרת: הגענו היום למצב שיש לנו טיוטת חוק שהיא בשלה מבחינתנו להגשה לוועדת שרים לענייני חקיקה.

<גל נוי אפרת: אנחנו ממתינים.

<גל נוי אפרת: העברנו את זה בחודשים האחרונים לאישור של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לצורך העברת טיוטת החוק לוועדת שרים.

<גל נוי אפרת: אנחנו ממתינים לקבלת אישורו.

<גל נוי אפרת: אנחנו מקווים שנקבל את זה בקרוב, שנוכל להגיש את זה כבר בתחילת המושב הקרוב לוועדת השרים.

<גל נוי אפרת: זה מבחינת חוק הגפ"מ.

<גל נוי אפרת: הצו האחרון שנותר לנו זה צו הסדרים במשק הדלק.

<גל נוי אפרת: הוא קובע חובת החזקת מלאי חירום של נפט גולמי בידי חברות הדלק.

<גל נוי אפרת: גם הצו הזה עבר איזו כברת דרך לא מבוטלת.

<גל נוי אפרת: בהתחלה הייתה הצעה להסדיר אותו במסגרת חוק רחב יותר, חוק משק הדלק.

<גל נוי אפרת: כשראינו שהליכים של החוק הזה מתמשכים, החלטנו לפצל את הנושא הספציפי הזה, שמוסדר היום בצו הפיקוח, לחוק נפרד.

<גל נוי אפרת: פרסמנו תזכיר חוק.

<גל נוי אפרת: קיבלנו הערות מהותיות ממשרדי הממשלה הרלוונטיים – משפטים, ביטחון ומשרד האוצר.

<גל נוי אפרת: מתקיימים בימים אלה דיונים בהערות שהתקבלו.

<גל נוי אפרת: נקבעו כרגע שני דיוני המשך במהלך החודש הזה והחודש הבא.

<גל נוי אפרת: גם כאן אנחנו מקווים שנמצה את הדיונים בין המשרדים הרלוונטיים ונוכל להגיש טיוטת חוק, אני מקווה במושב הקרוב, אני לא יכולה להתחייב לזה.

אבי דיכטר: משפטים.

אבי דיכטר: הסדרי משפט ומינהל.

אבי דיכטר: דיברנו על מעצרים מינהליים.

אבי דיכטר: על הסדר משפט ומינהל דיברנו?

<עידו בן-יצחק: לא.

<גאל אזריאל: על מעצרים מינהליים דיברנו.

<גאל אזריאל: זה על שולחן ועדת החוקה.

<גאל אזריאל: אנחנו ממש מקווים שבמושב הזה סוף סוף תהליך החקיקה יסתיים.

<גאל אזריאל: החוק השני שהוא באחריות משרד המשפטים, מלבד זה שאנחנו מרכזים מבחינת הממשלה את כל התהליך של ניתוק הזיקה של החוקים ממצב החירום, הוא חוק הסדרי משפט ומינהל.

<גאל אזריאל: הוא חוק שנחקק במקור ב-1968, אחרי שהחילו את השיפוט, המשפט והמינהל על מזרח ירושלים אחרי מלחמת ששת הימים.

<גאל אזריאל: רצו לעשות סינכרוניזציה בין המשפט, השיפוט והמינהל של ישראל לפני ששת הימים, לבין השטחים הנוספים שהתווספו אחרי המלחמה.

<גאל אזריאל: אחרי שהחילו את המשפט, השיפוט והמינהל ראו שיש כמה נושאים ספציפיים שיש בעיות, למשל רישום חברות לפי הדין הישראלי, מה קורה עם החברות שהיו רשומות לפי הדין הירדני, עורכי דין שהיה להם רישיון או מקצועות אחרים שהיה צריך רישיון לפי הדין הירדני, איך מתייחסים אליהם במשפט הישראלי.

<גאל אזריאל: עשו חוק, מעין הוראות מעבר כדי לאפשר העברה יותר קלה לדין הישראלי בכל התחומים האלה שמצריכים התייחסות מיוחדת.

<גאל אזריאל: כל מיני סעיפים היו מוגבלים בזמן, נתנו כל מיני הקלות מוגבלות בזמן, אבל אז, אחרי שהזמן הזה בעצם עבר, ראו שלא הספיקו, שלא סיימו את כל ההתאמות.

אבי דיכטר: אני לא מבין, הרי ב-88 הירדנים - -

<גאל אזריאל: אנחנו ב-67.

אבי דיכטר: ב-88 הירדנים הודיעו: אנחנו מנתקים בין הגדה המזרחית לגדה המערבית.

אבי דיכטר: זאת אומרת, הם שמטו את הקרקע מתחת ליהודה ושומרון.

אבי דיכטר: הם הודיעו: אנחנו לא נמצאים שם יותר.

אבי דיכטר: החוק הירדני, עד 88 הייתה עוד איזו שהיה בעיה שהם לא הסירו את האחריות שלהם, למרות שהיא שנויה במחלוקת.

אבי דיכטר: ברגע שכבר לא שנוי במחלוקת - -

<גאל אזריאל: לא, הבעיה היא לא אם הדין הירדני עדיין חל על האנשים שם.

<גאל אזריאל: נניח שיש אדם שלמד משפטים ונהיה עורך דין לפי הדין הירדני.

<גאל אזריאל: עכשיו הוא גר בישראל, כי מזרח ירושלים היא חלק מישראל.

<גאל אזריאל: האם הוא עורך דין אצלנו, הוא לא עורך דין אצלנו?

<גאל אזריאל: לכאורה הוא לא עורך דין, כי הוא עורך דין לפי דין זר, אבל רצו ללכת לקראת התושבים שעכשיו התווספו ונהיו חלק מהמדינה, אז אמרו: חברה שנרשמה, עורך דין שהיה עורך דין לפי החוק הירדני, בעל עסק שיש לו רישיון עסק לפי הדין הירדני שנמצא במזרח ירושלים, נקל עליו, לא נבקש מהם עכשיו לעשות את כל המהלך של רישיון עסק, של רישום חברה של זה, ניתן להם הקלות כדי לעשות את המעבר יותר בקלות, שבעצם תהיה סינכרוניזציה של הדינים.

<גאל אזריאל: כל ההקלות האלו היו מוגבלות בזמן.

<גאל אזריאל: הזמן עבר.

<גאל אזריאל: חלק גדול מהגורמים האלה לא נרשמו מחדש אפילו לפי ההקלות האלו, אז עשו תקנות שעת חירום כדי להאריך את הזמן של כל ההקלות, או עשו הקלות עוד יותר קלות, זאת אומרת, להקל עוד יותר, לתת סמכויות לשרים לרשום את החברות האלו או להכיר בוותק של עורכי הדין בלי לבקש פעולה יזומה של אותם תושבים.

<גאל אזריאל: אחרי 3 חודשים, כפי שאמרנו בתחילת הישיבה, תקנות שעת חירום פוקעות, אז עשו חוק להארכת תקנות שעת חירום שהן מטבע הדברים תלויות במצב חירום.

<גאל אזריאל: בין זה לבין מצב חירום אין יותר מידי קשר.

<גאל אזריאל: היום יש נוסח משולב של החוק המקורי עם ההקלות המקוריות, וההוראות הספציפיות שמקורן בתקנות שעת חירום.

<גאל אזריאל: הסעיפים הספציפיים האלה עדיין תלויים במצב חירום.

אבי דיכטר: כמה מהאנשים או מהחברות שלא עשו את זה ב-68, ומ-68 עד היום, למרות הנדיבות המופלגת שאת מתארת - - הרי אנחנו לא חושדים בהם שהם נמנעו מלעשות את זה בגלל סיבות פרוצדוראליות.

אבי דיכטר: הם נמנעו מלעשות את זה מתוך סיבה לאומית טהורה – לא להכיר במדינת ישראל, כי הרישום במדינת ישראל זו הכרה במדינת ישראל וכו' וכו'.

אבי דיכטר: ביטוח לאומי, ביטוח בריאות, דמי אבטלה, זה כן, כי זה מהפרה, אבל להירשם זה לא, כי זה אקט לאומי.

אבי דיכטר: השאלה שלי: הנדיבות הזאת, איך היא קשורה למצב החירום?

<גאל אזריאל: כי מבחינה פרוצדוראלית המקור הוא בתקנות שעת חירום, שהתוקף תלוי במצב חירום.

<גאל אזריאל: זה עניין של הליך חקיקה.

<גאל אזריאל: כמה ההוראות האלו רלוונטיות היום, זו שאלה.

<גאל אזריאל: בדקנו.

<גאל אזריאל: אולי חלק כן, חלק לא, חלק פחות.

<גאל אזריאל: יכולנו אולי להגיד שכשיבוטל מצב החירום הסעיפים האלה ימותו מעצמם, אבל בסופו של דבר אולי יעלו כל מיני שאלות פרשניות – האם הרישיון הזה עדיין בתוקף, האם הוא לא בתוקף כי בעצם ההוראה פגה.

<גאל אזריאל: עכשיו מבקשים משרת המשפטים לבטל את הסעיף שתולה את הסעיפים האלה, קושר אותם למצב החירום.

<גאל אזריאל: מלשכת השרה נמסר שהיא תבחן ממש בשבועות הקרובים את ההצעה.

<גאל אזריאל: אנחנו מקווים שיהיה תזכיר לביטול אותו סעיף בין החוק הזה לבין מצב חירום, כמו בחלק מהדברים שדנו בהם היום, כי אין כל כך קשר, זה יותר עניין פרוצדוראלי של תהליך חקיקה.

<גאל אזריאל: כשעושים נוסח משולב, אי אפשר לגעת במהות של החוק, לכן השאירו את זה תלוי במצב חירום.

<גאל אזריאל: עכשיו אנחנו פשוט רוצים להגיד שהחוק הזה הוא חוק אחד, אין שום סיבה שחלק מהסעיפים יהיו תלויים במצב חירום, חלק לא.

<גאל אזריאל: צריך להשאיר אותו חוק רגיל כמו רוב החוקים במדינה.

אבי דיכטר: אל"ף, אני חושב שההתקדמות הזאת נכונה מאוד.

אבי דיכטר: אני קצת תוהה, מי ש-50 שנה לא רצה לרשום את העסק שלו או את עצמו - -

<עידו בן-יצחק: אני חושב שהבעיה היא לא עם אלה, הבעיה היא עם מישהו שכן רשם את החברה שלו.

<עידו בן-יצחק: אם עכשיו פוקעים הסעיפים האלה, תתעורר השאלה: האם החברה שלו עדיין נחשבת רשומה או לא נחשבת רשומה.

<גאל אזריאל: נכון, זאת הבעיה.

<גאל אזריאל: כל הסעיפים האחרים בחוק עדיין ימשיכו לחול, אז למה לעשות הבחנה בין סעיפים כאלה לסעיפים אחרים?

<גאל אזריאל: מבחינת המהות, זאת אותה מהות.

אבי דיכטר: בעיני, להבנתי, כל מי שנמנע מלעשות פעולה פרוצדוראלית או אדמיניסטרטיבית מסיבות לאומיות, אי אפשר למשוך אותו 50 שנה בתקווה שיום אחד הוא יתעשת.

<גאל אזריאל: אבל שוב, המטרה היא לא להמשיך לתת אפשרות לאנשים לגשת להירשם ולרשום.

<גאל אזריאל: זאת לא המטרה.

<גאל אזריאל: המטרה היא, כמו שעידו ציין עכשיו, היא שאם מישהו נרשם אז, בסוף שנות ה-60, תחילת שנות ה-70, אנחנו לא רוצים שבגלל ביטול או פקיעת הסעיפים אחרי ביטול מצב החירום יעלה הספק אם החברה שלו עדיין רשומה או לא רשומה.

אבי דיכטר: מתי זה צפוי לקרות?

<גאל אזריאל: אנחנו העברנו טיוטת תזכיר לשרה.

<גאל אזריאל: התזכיר הוא קצר בסופו של דבר, לפחות מבחינת הנוסח – ביטול סעיף.

<גאל אזריאל: יש דברי הסבר יותר ארוכים, שמסבירים את כל ההיסטוריה המסובכת הזאת.

<גאל אזריאל: מלשכת השרה נמסר לנו שהיא תעבוד על זה ממש בשבועות הקרובים, שנקבל תשובה ממש בקרוב.

אבי דיכטר: על ביטחון דיברנו.

אבי דיכטר: עבודה ורווחה.

<אור רוזמן: למשרד העבודה ישנם שני נושאים שעדיין תלויים בהכרזה על מצב חירום.

<אור רוזמן: הראשון זה חוק שעות עבודה ומנוחה שמכוחו ניתן היתר להעסקה בשעות נוספות, והשני זה הנושא של פיקוח על מעליות, שמסתמך על חוק הפיקוח (שירותים ומוצרים).

<אור רוזמן: לשני הנושאים כבר יש הצעות חוק.

<אור רוזמן: הצעות החוק אושרו על ידי הממשלה.

<אור רוזמן: הן בעצם ממתינות להצבעה בקריאה ראשונה בכנסת.

<אור רוזמן: ברגע שהכנסת תצביע עליהן בקריאה ראשונה, ניתן יהיה להתחיל הליכי חקיקה.

<אור רוזמן: הנוסח הוא נוסח מוסכם.

<עידו בן-יצחק: אני רק אחדד – החוק של המעליות הונח על שולחן הכנסת.

<אור רוזמן: נכון, חוק המעליות הונח.

<אור רוזמן: התיקון לחוק שעות עבודה ומנוחה כבר אושר על ידי הממשלה.

<אור רוזמן: הוא יונח בימים הקרובים על שולחן הכנסת.

<אור רוזמן: אנחנו נשמח להאיץ את תהליכי החקיקה בו.

אבי דיכטר: מה יש לנו עוד?

<עידו בן-יצחק: המשרד להגנת הסביבה.

<הדס פיקסלר: אצלנו נשאר נושא אחד של קרינה מייננת.

<הדס פיקסלר: הכנו נוסח לחקיקה.

<הדס פיקסלר: קרינה מייננת זה חומרים שהם חומרים רדיואקטיביים, רנטגן, שזה בשונה מקרינה לא מייננת.

<הדס פיקסלר: אנחנו התקדמנו.

<הדס פיקסלר: בנובמבר צפויות ישיבות עם הממונה על נוסח החוק במשרד המשפטים.

<הדס פיקסלר: אני מקווה שזה יסתיים מהר.

אבי דיכטר: איך זה קשור למשרד הביטחון?

אבי דיכטר: אמרת שאתם קשורים איך שהוא לזה.

<ישי יודקביץ: זה לא קשור למשרד הביטחון, זה קשור לוועדה לאנרגיה אטומית.

<הדס פיקסלר: יש ממשק.

<עידו בן-יצחק: החוק הזה יסדיר תקנות של שדות רדיואקטיביים וגם צו אחר שקשור יותר לוועדה לאנרגיה אטומית.

<אורלי חורש-קופמן: צו פיקוח הקמה והפעלה של כורים גרעיניים וועדה מייעצת בנושא של בטיחות גרעינית, כל הנושאים האלה יקבלו את ההסדרה שלהם במסגרת החוק שמקדם המשרד להגנת הסביבה.

<אורלי חורש-קופמן: גם היבטים שונים שקשורים לפעילות שלנו, של הוועדה לאנרגיה אטומית בתחום של קרינה מייננת יוסדרו במסגרת או תחת המטריה של החוק.

<עידו בן-יצחק: שני המשרדים האחרונים, משרדי החקלאות והפנים, לא הוזמנו, מהטעם שהעניינים האחרונים שנותרו אצלם כבר נמצאים על שולחן הכנסת.

אבי דיכטר: בוועדת הכלכלה?

<עידו בן-יצחק: הנושאים של משרד החקלאות בוועדת הכלכלה, הנושאים של משרד הפנים בעניין היציאה לחו"ל, הצעת החוק הונחה על שולחן הכנסת, עוד לא עברה קריאה ראשונה.

<עידו בן-יצחק: אחר כך, אני מניח, שהיא תונח בוועדת הפנים.

אבי דיכטר: אנחנו מאריכים את התוקף בשנה, נכון?

אבי דיכטר: מה התאריך?

<עידו בן-יצחק: זאת הבקשה.

<עידו בן-יצחק: הדיון במליאה יהיה ב-23 באוקטובר.

<עידו בן-יצחק: הארכה היא לשנה, עד 22 לאוקטובר הבא.

<עידו בן-יצחק: הפרוצדורה היא כזו: אנחנו מכריזים שבועיים לפני פקיעת ההצעה הקודמת, כלומר, אם ההצעה הקרובה תפקע ב-22 באוקטובר, אנחנו נצטרך להכריז בפעם הבאה ב-8 באוקטובר לכל המאוחר.

אבי דיכטר: זה חגים.

<עידו בן-יצחק: זה יוצא בתקופת חגים.

אבי דיכטר: אין כנסת.

<עידו בן-יצחק: אין כנסת, אלא אם כן היא תתכנס במיוחד לצורך המאורע.

אבי דיכטר: באוגוסט-ספטמבר אין כנסת.

<עידו בן-יצחק: נכון.

אבי דיכטר: זאת אומרת, אנחנו צריכים יולי.

<עידו בן-יצחק: כן.

אבי דיכטר: אנחנו צריכים לקבוע את 31 ביולי כמועד הארכת ההכרזה, זאת אומרת, את הארכת ההכרזה עד סוף יולי.

<עידו בן-יצחק: כן.

<גאל אזריאל: ראש חודש חשון ב-2018 יוצא ב-10 באוקטובר.

<גאל אזריאל: אני מניחה שה-8 באוקטובר זה עדיין פגרה.

<עידו בן-יצחק: זה עדיין פגרה מיד אחרי סוכות.

<גאל אזריאל: זה בדיוק כמו עכשיו.

<עידו בן-יצחק: לא, זה שבוע - -

<גאל אזריאל: שמחת תורה יחול ב-1 באוקטובר.

<גאל אזריאל: אם אנחנו מתכנסים ב-8 באוקטובר, זה לא נראה לי - -

אבי דיכטר: מה המשמעות של ימים ללא הכרזה על שעת חירום?

<עידו בן-יצחק: חלק מהחוקים פשוט יפקעו לחלוטין.

אבי דיכטר: הם בלתי ניתנים להחזרה?

<עידו בן-יצחק: הם בלתי ניתנים להחייאה.

<עידו בן-יצחק: מדובר בנושא של יציאה לחו"ל, הפיקוח על כלי שיט, והסדרי משפט ומינהל.

<עידו בן-יצחק: האחרים ניתנים להחייאה.

<ישי יודקביץ: אתם חייבים את השבועיים האלה?

<ישי יודקביץ: אם תדחו את הדיון לתחילת נובמבר - -

<א': ההכרזה היא עד ה-7 בתוקף, אז למה לדחות?

אבי דיכטר: אי אפשר להאריך יותר משנה.

<א': אתה כל פעם מקצר בשבועיים.

<גאל אזריאל: שזה מעניין לכאורה, כי בחוק יסוד הממשלה יש סמכות להכריז לשנה.

<גאל אזריאל: אתם הגבלתם את חוק יסוד הממשלה בתקנון הכנסת?

<עידו בן-יצחק: הכנסת לא יכולה להוסיף לעצמה סמכויות מעבר למה שניתן לה בחוק יסוד הממשלה.

<עידו בן-יצחק: היא יכולה להגביל את עצמה אם היא רוצה, וזה מה שהיא עשתה.

אבי דיכטר: אנחנו צריכים לקבוע את ה-31 ביולי, שהארכת מצב החירום תוגדר עד 31 ביולי.

אבי דיכטר: זה אומר שעד ה-17 ביולי זה המועד שבו אנחנו צריכים להכריז.

<עידו בן-יצחק: אפשר אולי 15 באוגוסט.

<עידו בן-יצחק: אם אנחנו נקבע עד 15 באוגוסט, נוכל לבוא למליאה עד סוף יולי.

איל בן ראובן: היום של ההכרזה לא צריך להיות היום של הדיון.

איל בן ראובן: שבועיים לפני 15 באוגוסט אתה יכול לקיים את הדיון שבו תכריז על 15 באוגוסט.

איל בן ראובן: נתת עוד שבועיים.

אבי דיכטר: כל שבוע חשוב.

אבי דיכטר: אתה יכול לבדוק בימים?

אבי דיכטר: יעל, באיזה יום יוצא ה-15 באוגוסט?

<גאל אזריאל: ב-15 באוגוסט אתם בפגרה.

<עידו בן-יצחק: אם אנחנו נקבע עד 15 באוגוסט, אפשר יהיה לבוא למליאה עד 31 ביולי.

אבי דיכטר: עד ה-31 ביולי.

<עידו בן-יצחק: אפשר גם כמה ימים קודם, זה לא נורא.

<א': מורידים חודשיים מהשנה בגלל שבוע של תקנון הכנסת.

<גאל אזריאל: אתם רוצים את ה-15 באוגוסט בתאריך עברי?

אבי דיכטר: איזה יום בשבוע זה יוצא?

<גאל אזריאל: זה יוצא יום רביעי.

אבי דיכטר: יום רביעי זה בסדר.

אבי דיכטר: שני ימי רביעי לאחור עדיין יש כנסת, נכון?

אבי דיכטר: מה זה יוצא?

<עידו בן-יצחק: זה יוצא 1 באוגוסט.

<עידו בן-יצחק: אם ירצו להביא את זה ביום שני, יביאו את זה ב-30 ביולי.

<עידו בן-יצחק: זה בסדר.

אבי דיכטר: אנחנו נעשה 13 באוגוסט.

אבי דיכטר: אתה מוכרח שיהיה לך איזה מועד גיבוי, אחרת אתה צריך לעשות כינוס מיוחד בפגרה.

אבי דיכטר: המועד שאנחנו נאריך יהיה עד ה-13 באוגוסט.

<עידו בן-יצחק: אם אתה רוצה – זו הצעה – אנחנו יכולים אפילו 12 באוגוסט, ואז א' באלול זה ראש חודש.

אבי דיכטר: על יום אחד לא נתווכח.

אבי דיכטר: אנחנו נצביע על הארכה עד ה-12 באוגוסט, כשהמשמעות היא שההכרזה עד ה-30 - -

<עידו בן-יצחק: ההכרזה היא עד ה-12 באוגוסט.

<עידו בן-יצחק: המועד של ההכרזה הבאה הוא עד 30 ביולי.

אבי דיכטר: עד ה-30 ביולי מבחינת הכנסת, על זה אנחנו מצביעים.

איל בן ראובן: אנחנו נצביע כי אין כל כך ברירה מבחינת ההצבעה, אבל לפרוטוקול אני רוצה לומר, שהנושא של סוגיית תפיסת מקרקעין הוא נושא שהוא ממש חובה מוסרית, ערכית – אני לא יודע איך תקרא לזה – או דמוקרטית.

איל בן ראובן: צריך לנתק אותו מסיפור מצב החירום כמו שהיה בנושא הכלים, שאז הצו היה כנראה יותר גדול.

איל בן ראובן: אני עוד זוכר את הלחצים, כי אנחנו היינו אלה שמשתמשים בכלים האלה בצורה כזאת או אחרת בזמנו.

איל בן ראובן: יש לזה משמעות מאוד מאוד גדולה.

איל בן ראובן: רבים מהדברים פה הם עניין של סדרי עדיפויות שצריך פשוט לעשות.

איל בן ראובן: שמענו פה.

איל בן ראובן: אני מקווה שבלוחות הזמנים הדברים יקרו.

איל בן ראובן: דווקא בנושא הזה ממש הבנתי שהוא מורכב, שהוא מתארך - - כמו שזה נראה כרגע, אנחנו לא נראה לזה מענה ביולי הקרוב.

<קריאה: אפשר לחשוב שכן.

<גאל אזריאל: אני מקווה שזה יהיה לפחות בכנסת.

איל בן ראובן: אני חושב שזה נושא קריטי לטפל בו.

אבי דיכטר: אני רוצה קודם להצביע על המסגרת.

אבי דיכטר: אנחנו מצביעים על הארכת שעת חירום עד ה-12 באוגוסט 2018, א' באלול תשע"ח.

אבי דיכטר: מי בעד, מי נגד?

אבי דיכטר: בעד – 2

אבי דיכטר: נמנעים – אין

אבי דיכטר: הארכה תהיה עד ה-12 באוגוסט.

אבי דיכטר: מבחינתנו ככנסת אנחנו צריכים את הדיון להעביר עד ה-30 ביולי.

אבי דיכטר: לגבי דיון המעקב, יהיה דיון מעקב במחצית הראשונה של חודש פברואר.

אבי דיכטר: אני אומר לגבי כל ההתחייבויות, ההבנות או המחויבות שעלו כאן, אנחנו מתכוונים לעסוק בזה לא יאוחר מתחילת פברואר.

אבי דיכטר: אני מבקש להוציא מכתבים ברוח מה שדיברנו כאן למשרדים וגם לוועדות הכנסת הרלוונטיות.

אבי דיכטר: לגבי משרדים שלא ענו לנו על מכתבים, אני מבקש להוציא מכתב שמסב את תשומת לב השר לכך שלא הייתה תשובה למכתב הוועדה.

אבי דיכטר: אנחנו מבקשים תשובה גם על המכתב הקודם, כמובן על הנקודות שיעלו במכתב מעבר לזה.

אבי דיכטר: תודה רבה, הישיבה נעולה.