ועדת הכלכלה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 594, 2017-10-31 11:00

איתן כבל: בוקר טוב.

איתן כבל: אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

איתן כבל: על סדר-היום: פיתוח אזורי תעשייה משותפים בנגב.

איתן כבל: יש כאן חברים מהרשימה המשותפת שיציגו את הנושא.

איתן כבל: שניהם חברי ועדה.

איתן כבל: חאג' הוא מהמקפידים בוועדה ואני מקווה שגם אזברגה ילך בעקבותיו.

איתן כבל: אני אאפשר לכם להציג את הנושא שעל סדר יומנו.

איתן כבל: כמובן שנאפשר למי שרוצה לדבר.

איתן כבל: ידבר גם ראש עיריית רהט ויתייחס.

איתן כבל: אני מניח שיש כאן נציגים של המדינה.

איתן כבל: אני מקווה שכל מי שהוזמן כאן יידע גם להשיב עניינית לטענות שתעלנה כאן.

איתן כבל: אני מקווה שלא יהיו כדרורים מיותרים וננסה לראות את המציאות כמו שהיא ולתת עליה את הדעת.

איתן כבל: אולי, בעזרת השם, גם להצליח לתת פתרונות לעניין שעולה כאן.

איתן כבל: חבר הכנסת חאג' יחיה, בבקשה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כבוד היושב ראש, חברים, שלום לכולם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשאנחנו מדברים על אזורי תעשייה משותפים, אנחנו מדברים יותר על האפשרות של תעסוקה לתושבי הנגב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שניים, מדברים גם על הכנסה לרשויות המקומיות, כי כל הרשויות המקומיות הערביות שנמצאות בנגב הן במצב סוציואקונומי אחד שאין מתחת לו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם היה פחות, אז הם היו גם שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה המצב הכי קשה מבחינה סוציואקונומית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המשמעות היא, שהם חיים ממענקי איזון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מענקי איזון זה אומר רק לתת את השירותים המינימאליים לאזרחים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מעודדים אזורי תעשייה משותפים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש שני אזורי תעשייה בנגב, ברהט ובשוקת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שני אזורים האלה עוזרים ומקדמים במקצת את המצב שם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בנושא הזה יש שתי בעיות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הבעיה הראשונה זה היכולת של בעלי העסקים הערבים בנגב לקבל את המגרשים והיכולת לפתח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנשים התלוננו שלקח להם לפחות 15 שנים לאחר שהכינו את התכנית העסקית ועדיין לא קיבלו מגרש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היום הם צריכים לעדכן את התכנית העסקית שלהם ואז אולי להתחיל 15 שנים מחדש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שנית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בנוסף לאזורי תעשייה והמגרשים, אנחנו רוצים חלוקה צודקת בהכנסות מאותם אזורי תעשייה משותפים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הכוונה בצודקת, לקחת בחשבון את העניין של הארנונה והעניין של ההיתרים לקבלת היתרי בנייה ושזה יהיה פרופורציונאלי למספר התושבים שהם שותפים לאותו אזור תעשייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אחרת, מה המשמעות של אזור תעשייה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: ברהט, למשל, יש 60,000 תושבים והיא שותפה עם מועצה אזורית שיש לה 10,000 תושבים ומחלקים את ההכנסות חצי חצי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא סביר ולא מקובל והחלוקה צריכה להיעשות לפי מספר התושבים בכל מקום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו גם צריכים לדאוג שיהיו אישורים לאזורי תעשייה קלה ומלאכה, גם בישובים האחרים, כי אנחנו צריכים לעודד גם עסקים זעירים קטנים וגם הבינוניים כי בלי זה גם התושבים של אותם יישובים יהיו רק העובדים של אותם מפעלים ושל אותה תעשייה והם לא יהיו שותפים בהכנסות וזה לא ישפר את המצב הכלכלי של האנשים היחידים של אותם יישובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסך הכול הם יעבדו באותם מפעלים ובקושי יקבלו שכר מינימום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא ישפר את המצב הכלכלה שלהם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה ימצא להם מקומות עבודות אבל לא יטפל בעוני השורר בתוך אותם יישובים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא רוצה להרחיב כי יש לנו פה שני חברי כנסת שהם תושבי המקום וגם ראשי רשויות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: במידת הצורך אני אתערב בדיון בהמשך.

איתן כבל: תודה אדוני על ההצגה הקצרה.

איתן כבל: ברשותך, אני רוצה לברך את חבר הכנסת סעיד אלחרומי בברכת ברוכים הבאים לוועדת הכלכלה.

איתן כבל: נשמח לראות אותך כאן כחלק מהעבודה אצלנו.

איתן כבל: כמובן שאני אאפשר לך בבוא העת לדבר.

איתן כבל: אחרי ההצגה של חאג', האם מישהו יכול לשים את האצבע על העניינים.

איתן כבל: אני רוצה להזכיר שהיינו בסיור, עם חברי ועדת הכלכלה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: היתה לנו פגישה גם פה.

איתן כבל: נכון.

איתן כבל: היתה כאן פגישה עם בעלי עסקים שהתלוננו והציגו כאן את הבעיות.

איתן כבל: שום דבר לא זז, כך זה נראה לפחות.

איתן כבל: יש כאן שני אלמנטים שאני מבקש לדעת אותם.

איתן כבל: האם הולך להיות אזור תעשייה?

איתן כבל: אני לא סתם תעשייה כי היום פחות ופחות מדברים על אזורי תעשייה ויותר מדברים והולכים לכיוון של אזורי תעסוקה משותפים.

איתן כבל: כשמדברים על אזורי תעשייה מדרים בדרך-כלל על מפעלים גדולים, מזהמים, עם בעיות כאלה ואחריות.

איתן כבל: יותר ויותר הולכים לכיוון אזורי תעסוקה.

איתן כבל: אני רואה את זה בכפר קאסם וראש העין במתחם "לב הארץ".

<קריאה: זה לא משותף.

איתן כבל: לא דיברתי על משותף.

איתן כבל: זה היה אמור להיות משותף.

איתן כבל: בסוף, בגלל שהתווכחו, אזור התעסוקה של ראש העין הוא בכפר קאסם ואזור התעסוקה של כפר קאסם הוא בראש העין.

איתן כבל: אני רק מבקש, טלאל, שים לי את הבעיות שאתה רואה כראש רשות שמתמודד עם המציאות הקיימת שם.

איתן כבל: למה לשיטתך זה לא מתקדם?

<טלאל אל קרנאוי: אני אתחיל מעידן הנגב.

<טלאל אל קרנאוי: עידן הנגב הוא אחד מאזורי התעשייה המשותפים לרהט, בני שמעון ולהבים.

<טלאל אל קרנאוי: מי שחושב שזה אתמול בבוקר תכננו אותו והיום זה קיים, טועה.

<טלאל אל קרנאוי: זה התחיל ב-2001.

<טלאל אל קרנאוי: בינתיים התחלפו ראשי רשויות.

<טלאל אל קרנאוי: הבירוקרטיה של מדינת ישראל אוכלת כל חלקה טובה.

<טלאל אל קרנאוי: אבל עידן הנגב זה אחד הפרויקטים של נגב.

<טלאל אל קרנאוי: ב-2013 אחוז האבטלה ברהט, העיר הגדולה ביותר, היה 34%.

<טלאל אל קרנאוי: היום זה 11%.

<טלאל אל קרנאוי: יש שם שני מפעלי עוגן, "סודה סטרים" ו"קלגל", שמעסיקים כ-2,500 עובדים, זה מביא תרומה כלכלית לעיר.

<טלאל אל קרנאוי: יש את בעיית הבעלות על הקרקעות.

<טלאל אל קרנאוי: המנהל לא מסדיר את בעיית הבעלות על הקרקעות עם התושבים ולכן זה מעכב את הפיתוח והקידום.

<טלאל אל קרנאוי: העמדת תקציבי פיתוח לתכנון אזורי תעסוקה.

<טלאל אל קרנאוי: אם לא היה משרד הכלכלה מתגייס למען עידן נגב בהיקף של כ-100 מיליון שקלים, לא היה קם עידן הנגב.

<טלאל אל קרנאוי: השאלה, האם משרד הכלכלה יהיה מוכן להשקיע עוד כ-100 מיליון שקלים להקמת אזורי תעסוק משותפים, זאת שאלה.

<טלאל אל קרנאוי: בעיה נוספת.

<טלאל אל קרנאוי: אזורי מלאכה בתוך הישובים.

<טלאל אל קרנאוי: אנשים רוצים גם אזורי מלאכה.

<טלאל אל קרנאוי: אי-אפשר לשים מתחת לבית שאנשים גרים בו מסגריה ונגריה.

<טלאל אל קרנאוי: אז מתכננים בתוך קו כחול אזורי מלאכה ותעסוק פשוטה, שזה לא קיים במסגרת תכניות המתאר, לא קיים במסגרת הסדר הקרקעות ותביעת הבעלות.

<טלאל אל קרנאוי: אלו נושאים מאוד חשובים.

<טלאל אל קרנאוי: צריכים עידוד וכמובן המלצות של משרד הכלכלה ומנהל מקרקעי ישראל להקצות קרקעות.

<טלאל אל קרנאוי: ברהט מתוכננת הרחבה של אזור התעשייה הישן בשטח של 350 דונם.

<טלאל אל קרנאוי: כבר ארבע שנים אני מתמודד מול מנהל מקרקעי ישראל, מול רשות בדואים, למצוא הסדר על תביעת הבעלות.

<טלאל אל קרנאוי: המשפחה אומרת: אני מוכנה להגיע להסדר.

<טלאל אל קרנאוי: תנו לי 30 דונם מתוך ה-350 וקחו את ה-350.

<טלאל אל קרנאוי: המדינה אומרת: לא, מה פתאום?

<טלאל אל קרנאוי: 350 דונם?

<טלאל אל קרנאוי: אנחנו נשלם לך 2 מיליון שקלים וזה הפיצוי.

<טלאל אל קרנאוי: משוגע לא היה מסכים לזה.

<טלאל אל קרנאוי: אז בינתיים התכנון הסטטוטורי מאושר, כביש שמחבר את רהט - - -

איתן כבל: זאת אומרת, מאז שאני הייתי במשרד החקלאות לפני הרבה מאוד שנים, שאלות אותן שאלות והתשובות אותן תשובות.

<טלאל אל קרנאוי: אותן פיצוי ואותו דבר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: עוד לא הפריחו את השממה.

<טלאל אל קרנאוי: הבעיה עומדת ותלויה במקרקעי ישראל והרשות להסדר יישובי הבדואים, שלא מקדמים פתרון והסדר קרקעות.

<טלאל אל קרנאוי: האוכלוסייה רוצה להשתלב בכלכלה.

<טלאל אל קרנאוי: מי לא רוצה להשתלב בכלכלה?

<טלאל אל קרנאוי: כולם רוצים להשתלב, אבל הפיצוי שמציעה המדינה הוא פיצוי עלוב.

<טלאל אל קרנאוי: עסקים קטנים, גם זה מאוד חשוב.

<טלאל אל קרנאוי: היום המוטו של כל העולם זה ללכת לעסקים קטנים.

<טלאל אל קרנאוי: אי-אפשר להקים בישובים שלנו עסקים קטנים, כי התכנון היה שכונת מגורים ותו לא.

<טלאל אל קרנאוי: אם מישהו רוצה לפתוח מכולת מתחת לבית שלו זאת עבירה פלילית ואין רישיון כסף.

<טלאל אל קרנאוי: כדי לעשות רישיון עסק צריך לעשות שמאות של מנהל מקרקעי ישראל.

<טלאל אל קרנאוי: בא המנהל ואומר לו: אתה משלם עכשיו על שינוי ייעוד 350,000 שקלים ואז הוא מוותר ואומר: קח את המכולת ותעזוב אותי.

<טלאל אל קרנאוי: זה מה שקורה.

<טלאל אל קרנאוי: הבירוקרטיה הזאת מונעת את הפיתוח.

איתן כבל: תודה אדוני, הצגת את הדברים בצורה בהירה.

איתן כבל: נאפשר לחברי כנסת להתייחס.

איתן כבל: מי מנציגי הממשלה נמצא כאן?

איתן כבל: אני רואה שנמצא כאן יגאל צרפתי.

איתן כבל: יגאל, אני מקווה שתיתן את ההתייחסות עד כמה שידך משגת.

איתן כבל: נמצאים פה מהמשרד להגנת הסביבה, ממשרד הפנים.

איתן כבל: חבר הכנסת אזברגה, בבקשה.

ג'מעה אזברגה: תודה רבה.

ג'מעה אזברגה: קודם כל אני רוצה לברך ותודה לך אדוני היושב ראש.

ג'מעה אזברגה: אני כמובן מסכים עם כל מה שאמר טלאל ומתחיל מאיפה שהוא סיים.

ג'מעה אזברגה: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות.

ג'מעה אזברגה: אחד הדברים הוא העניין שאין באזורי התעשייה המשותפים – כל כבוד לדוגמה של עידן נגב.

ג'מעה אזברגה: אני קורא לזה סיגל מורן ולא המועצה האזורית בני שמעון כי בסופו של יום לפי הרצון של ראש המועצה או ראש העיר עצמו.

ג'מעה אזברגה: באמת סיגל עובדת בשיתוף פעולה מלא בכיוון.

ג'מעה אזברגה: אין יתרון מסוים לאנשים של רהט בעידן הנגב מאנשי אנשי להבים, שהיכולות שלהם מבחינה כספית יותר גדולה.

ג'מעה אזברגה: שנית.

ג'מעה אזברגה: הכפרים שלנו הם כפרים ללינה בלבד.

ג'מעה אזברגה: אין מקומות תעסוקה.

ג'מעה אזברגה: זה לא מספיק שיש אזור תעשיה לרהט להבים ובני שמעון.

ג'מעה אזברגה: זה לא מספיק שבשוקת מתכוונים להקים אזור תעסוקה ללקיה, חורה ומיתר.

ג'מעה אזברגה: אני חושב שבכפרים עצמם אין תכנית כלכלית, אין אזורי תעשיה ולא אזורי חקלאות.

ג'מעה אזברגה: הדבר השני, בדיון קודם באחת הוועדות דיברתי על עניין החסמים.

ג'מעה אזברגה: אחד החסמים שלנו היום, לצערי הרב, היא הרשות להתיישבות הבדואית.

ג'מעה אזברגה: אתה בא לתקוע קרוואן כדי להקים גן ילדים, הרשות מתנגדת מוציאה צו הריסה.

ג'מעה אזברגה: אתה רוצה להקים מסגריה או נגריה, באים והורסים.

ג'מעה אזברגה: מצד אחד הורסים, אבל מצד שני לא נותנים פתרונות לאנשים.

ג'מעה אזברגה: אני חושב שלא צריך להיות כל-כך צרי ראייה.

ג'מעה אזברגה: צריך לשים את היד על איפה שכואב ולראות את העניין בצורה יותר רחבה.

ג'מעה אזברגה: אין מנוס מאשר להקים כפרים חדשים.

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: ברשותכם אני מבקש מישהו מנציגי הממשלה.

איתן כבל: אני כמובן אאפשר לראש המועצה אזורית נווה מדבר לדבר.

איתן כבל: אני אאפשר לאברהים אל הוואשלה, שהוא ראש המועצה האזורית נווה מדבר, להציג נקודת מבט נוספת.

איתן כבל: בהצלחה בתפקידך החדש.

איתן כבל: ולאחר מכן נבקש מאחד מאנשי העסקים לדבר.

איתן כבל: חבר הכנסת חיים ילין, בבקשה.

חיים ילין: כבוד היושב ראש, תודה רבה.

חיים ילין: אני מברך על הדיון.

חיים ילין: אני רוצה להעמיד כמה דברים על דיוקם.

חיים ילין: פעם טענתי שאם הייתי ראש ממשלה הייתי נותן 400 מיליארד שקלים לפזורה.

חיים ילין: מה אכפת לי, הם לא מסוגלים להוציא את זה, אין להם תכנון, אין להם שום דבר.

חיים ילין: אותו דבר בצפון ובגליל.

חיים ילין: מה תוקע הכול?

חיים ילין: מי שרוצה להתקדם יש לו ועדה מעל ואז הוא לא יכול להתקדם, לא יכול לעשות תכנון ולא יכול לעשות שום דבר, כי אנחנו בפיגור מאוד גדול.

חיים ילין: אבל אני גם שמח, מצד שני.

חיים ילין: אם רהט רוצה להיות עיר גדולה ומשגשגת כמו כל עיר במדינת ישראל, אז יש דרייב פה, אין פה מה לעשות.

חיים ילין: מה שחסר זה תמיד הגורם המוטיבציוני להשיג אותו.

חיים ילין: מי שלא היה בעידן הנגב מוזמן לעשות זאת.

חיים ילין: זאת באמת אימפריה.

חיים ילין: אני חושב שזה בדיוק העוגנים שמשנים מציאות.

חיים ילין: לא צריך עכשיו להסדיר א כל הקרקעות ואת כל הבעיה של הבדואים, זה לא שייך בכלל.

חיים ילין: את זה צריך לעשות, זה עניין פוליטי ומדיני.

חיים ילין: לצערי זה לא בידיים של כבל ושלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל גם את זה צריך.

חיים ילין: זה גם לא בידיים של בני בגין.

חיים ילין: הוא כבר ניסה משהו ואפילו במפלגה שלו כבר הפילו את זה.

חיים ילין: מה צריך לעשות?

חיים ילין: פה משרד הפנים – גם האוצר, כי היום כל התכנון זה משרד האוצר.

חיים ילין: מבחינתי, שמשרד הפנים ומשרד האוצר ישתפו פעולה.

חיים ילין: חייבים לתת תקציב לתב"ע חדשה, קו כחול, לכל יישוב , כולל שינוי ייעוד.

חיים ילין: אם על כל שינוי ייעוד מקרקע חקלאית, מקרקע מגורים או מסחר, על כל דבר כזה רשות מנהל מקרקע ישראל תגבה כסף, לא עשינו כלום.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: הם גובים כסף ואתה צריך לתקצב בצד השני.

חיים ילין: מה עשינו?

חיים ילין: לא עשינו כלום.

חיים ילין: צריך פה שיתופי פעולה ולראות איך אנחנו מקדמים את זה.

חיים ילין: בלי זה, טלאל, אתה יכול עד מחר ולא יקרה כלום.

חיים ילין: זה לא אתה וגם לא דוידי בשדרות וזה לא שייך בכלל לבדואים ולא ליהודים.

חיים ילין: זה בירוקרטיה במדינת ישראל.

חיים ילין: עד שאתה משנה את התב"ע כבר יש לך עוד עשרה נספחים חדשים וייקח לך עוד עשר שנים.

חיים ילין: אתה רודף אחרי הזנב של עצמך .

חיים ילין: לכן מכולת לא תהיה אלא אם היא תהיה חוקית.

חיים ילין: אני מבקש, אם אתם רוצים לקדם, זאת האפשרות היחידה, אין דרך אחר,.

חיים ילין: תקציבים לתכנון מחדש של העיר, נקודה.

חיים ילין: גם אם רוצים להשאיר את העיר הוותיקה, אז שירחיבו קו כחול.

חיים ילין: בואו נשים את הדברים על השולחן.

חיים ילין: יש לך מזל שיש לך שכנה שנקראת סיגל מורן.

חיים ילין: סיגל מורן בבני שמעון היא אישה מדהימה שאתה יכול לשתף פעולה.

חיים ילין: לא מזמן חלק מהקרקעות הועברו.

חיים ילין: אני חושב שיש פה הזדמנות בלתי רגילה שרהט תהיה עוגן.

חיים ילין: אנחנו צריכים כמדינה שכל הפזורה תסתכל על רהט ותגיד: אנחנו רוצים כזה.

חיים ילין: ביום שזה יקרה - - -

ג'מעה אזברגה: אבל לא בכפיה.

חיים ילין: למה אתה שם לי מילים שלא אמרתי?

חיים ילין: למה אתה שם מילים?

חיים ילין: כל זמן שמים לי מילים שאני לא אומר.

חיים ילין: אני רוצה בדיוק את זה.

חיים ילין: אמרתי בכפיה?

חיים ילין: אמרתי להביא משטרה?

חיים ילין: אמרתי עם טנקים לעשות את זה?

חיים ילין: מה אתה רוצה ממני?

חיים ילין: תקשיב, אני חי בגבול מאוד עוין.

חיים ילין: אתם לא אויבים שלי ואתם לא עוינים אז אני לא יודע מה אתה רוצה ממני.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: איברהים על הוואשלה, ראש המועצה האזורית נווה מדבר.

<איברהים אל הוואשלה: בוקר טוב אדוני היושב ראש.

<איברהים אל הוואשלה: קודם כל להערה שהוא ציין שזאת הבעיה של הבדואים.

<איברהים אל הוואשלה: אני רוצה לציין שזאת לא בעיה אלא זאת סיטואציה שנקלעו אליה האזרחים הבדואים בנגב.

<איברהים אל הוואשלה: בשל אי טיפול המדינה בצורה יסודית באזרחים הבדואים בנגב הגענו למצב הזה, שאנחנו היום מדברים לסגור את פערים ולתקן.

<איברהים אל הוואשלה: ישנה נכונות מכל המשרדים להגיע ולשפר את איכות החיים.

<איברהים אל הוואשלה: אנחנו מדברים היום על שירותים בסיסיים של האזרחים הבדואים בנגב.

<איברהים אל הוואשלה: צריך לציין שהמועצה האזורית נווה מדבר היא בהקמה.

<איברהים אל הוואשלה: זאת אומרת, שאין לנו תשתיות.

<איברהים אל הוואשלה: מבחינה בירוקרטית גם זה מהווה חסם באי קידום.

<איברהים אל הוואשלה: מה עוד שאנחנו מדברים על שינוי אורח החיים לאזרחים בדואים.

<איברהים אל הוואשלה: אי אפשר להגיע לשינוי אורח חיים בלי תכנון של כל משרדי הממשלה.

<איברהים אל הוואשלה: כאן צריכה להיות ראייה של כל הממשלה.

<איברהים אל הוואשלה: אם אנחנו משנים את אורח החיים של האזרחים מאורח חיים פשוט, אותנטי, מבוסס על כלכלה פשוטה ורוצים לשנות אורח חיים, אם אנחנו לא מלווים את זה בתכנון כלכלי, תעשייתי, שלאנשים יהיו מקורות פרנסה ומקום עבודה שהם מזדהים איתו.

<איברהים אל הוואשלה: אדם שמזוהה עם מקום העבודה שלו הוא בן אדם יצירתי והוא יכול לתרום.

<איברהים אל הוואשלה: כאן אני חושב שהממשלות מפספסות.

<איברהים אל הוואשלה: רוצים באמת להסדיר התיישבות מבלי לתכנן מקורות פרנסה ולקלוט אותם במפעלים במקומות שההכנסה והמשכורת תהיה הולמת לאוכלוסייה בנגב.

<איברהים אל הוואשלה: אנחנו במצב סוציואקונומי הכי נמוך ואם היה אפס היו נותנים לנו, ומי שעובד הוא עובד דרך חברת כוח אדם בשכר נמוך.

<איברהים אל הוואשלה: אין סנכרון או תיאום בין משרדי הממשלה, בין הרשויות והגורמים הרלוונטיים אשר מטפלים באזרחים הבדואים.

<איברהים אל הוואשלה: ישבתי עם ראש מועצה רמת נגב.

<איברהים אל הוואשלה: יש נכונות ואנחנו במגעים עם משרד הכלכלה לקדם אזור תעשייה משותפת.

<איברהים אל הוואשלה: ישבתי עם אבו עראר מערערה בנגב.

<איברהים אל הוואשלה: ישבתי גם עם ביטון מירוחם.

<איברהים אל הוואשלה: אני רואה את הנגב כיהודים ובדואים שווים בשווים.

<איברהים אל הוואשלה: אני לא מדבר על דו-קיום.

<איברהים אל הוואשלה: זה קיום ממשי.

<איברהים אל הוואשלה: אנחנו כולנו אזרחי מדינת ישראל וההתייחסות צריכה להיות התייחסות לבני אדם וזכותם לחיות ולחיות בשייכות.

<איברהים אל הוואשלה: לא יכול שהקונפליקט היום על הבעלות על הקרקע וחסמים, ואנחנו מחכים אם תבואו או לא.

<איברהים אל הוואשלה: למי יש את הסמכות להביא לשינוי?

<איברהים אל הוואשלה: זה המדינה יש לה את כלים.

<איברהים אל הוואשלה: התכנון צריך להיות מהיסוד ומהבסיס ושהאנשים יהיו שותפים.

<איברהים אל הוואשלה: אני חושב שיש נכונות לשנות את המצב הזה לטוב.

איתן כבל: תודה אדוני ראש המועצה ובהצלחה.

איתן כבל: נואף אבו עמרה ולאחר מכן אל רפיעה חוסיין.

<נואף אבו עמרה: אני חבר מועצה בתל שבע.

<נואף אבו עמרה: שלום לכולם.

<נואף אבו עמרה: עצוב לי מאוד.

<נואף אבו עמרה: אתם מדברים על תעשייה ועל אזור תעשייה.

<נואף אבו עמרה: אני מתל שבע ואין לי עדיין הקצאה.

<נואף אבו עמרה: אני עדיין בשלב של לחלום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נואף צריך להזכיר שהיה אזור תעשייה, הוחלף למגורים בתל שבע.

<נואף אבו עמרה: אני יודע לדבר ואני אגיע למשפט הזה.

<נואף אבו עמרה: אזור התעשייה הזה, במקום שהוא יפרח ושתהיה תעשייה, היום יש אנשים שמנהלים את הדברים בבית המשפט על-מנת להמשיך לחיות.

<נואף אבו עמרה: שני מפעים קטנים, על מנת להמשיך לשרוד, מנהלים בבתי משפט.

<נואף אבו עמרה: אנשים נכנסו להם, גרים להם בתוך המפעלים.

<נואף אבו עמרה: אז הייתי רוצה שתשתפו את האזור שלנו בכל הרגעים האלה.

<נואף אבו עמרה: תודה לכם.

איתן כבל: תודה אדוני שדיברת קצר ולעניין.

איתן כבל: רפיה חוסיין, איש עסקים.

<רפיה חוסיין: דבר ראשון, אנשי עסקים בנגב נתקלים בבעיית המגרשים באזורי תעשיה, בכלל אם יש.

<רפיה חוסיין: בשנת ה-2000 ביקשתי מגרש באזור התעשייה שגב שלום.

<רפיה חוסיין: הובטח לי שיהיה לי המגרש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קניתי את המכונות שעלו לי מיליון וחצי שקל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסוף לא קיבלתי את המגרש והייתי צריך להקים את המפעל שלי באזור שלא היה מתוכנן ובסוף נהרס לאחר שהשקעתי בו מעל 2 מיליון שקלים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זאת דוגמה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתה אומר שהבירוקרטיה שמעכבת היא לא נותנת לך את האפשרות - - -

ג'מעה אזברגה: זאת לא בירוקרטיה, זאת מדיניות של אורי הראל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ברשותך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אם אנחנו מדברים על אזורי תעשייה משותפים, הכוונה היא שבעלי המפעלים יהיו היהודים והעובדים בשכר מינימום יהיו הערבים ולא יהיו עסקים לערבים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: לזה אתה מתכוון?

<רפיה חוסין: בכלל לא.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אלא מה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: תן לנו להתמקד בנקודה.

<רפיה חוסין: כשמקימים אזור תעשייה בשנות ה-2000 של שגב שלום ולאחר מכן הקימו אזור תעשייה באבו קרינאת, שזה שייך למועצה אזורית נווה מדבר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא משותף.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אלה אזורי תעשייה לאותם יישובים.

<רפיה חוסין: כן.

<רפיה חוסין: הובטח לנו כאנשי עסקים שאני אחד מהם, שנקבל באזור תעשייה שגב שלום ולא קיבלנו את זה.

<רפיה חוסין: אנחנו התמודדנו על זה.

<רפיה חוסין: יש הרבה אנשים שהפסידו את העסקים שלהם ואני אחד מהם.

<רפיה חוסין: לפני 5 שנים הוקם אזור תעשייה באבו קרינאת.

<רפיה חוסין: הגשתי את הבקשה שלי.

<רפיה חוסין: כאן מדובר על עסק.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מדברים על אזורי תעשייה מאושרים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש מגרשים ריקים עד היום או שהמגרשים כבר חולקו או הוקצו?

<רפיה חוסין: שום מגרש כמעט לא שווק.

<רפיה חוסין: אם שווק, שווק מתחת לשולחן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מר צרפתי, אתה צריך לתת תשובות, אז כדאי להקשיב.

<רפיה חוסין: אם שווק, אנחנו נשמע מראש המועצה של נווה מדבר הממונה על אזור התעשייה הזה.

<רפיה חוסין: אם שווק, שווק מתחת לשולחן.

<רפיה חוסין: זה קיים בנגב, זה קיים בכל - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל בנייה באותו אזור תעשייה עוד לא קיימת.

<רפיה חוסין: אזור התעשייה קיים ומתוכנן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני מדבר על ההרחבה שאתה מדבר עליה, שלא סיפקו את המגרשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: נבנה בהם או שהם עדיין ריקים?

<רפיה חוסין: עדיין אין פיתוח להרחבה.

<רפיה חוסין: באזור התעשייה של אבו קרינאת יש פיתוח ויש כבישים.

<רפיה חוסין: הם סיימו את הכול כמעט לפני 4 שנים.

<רפיה חוסין: אנחנו הגשנו בקשות כבני המקום ולא קיבלנו את זה.

<רפיה חוסין: יש אנשים שקיבלו אולי מתחת לשולחן, אני לא יודע.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לך עוד נקודה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זמננו קצר ואנחנו רוצים לנסות ולהתקדם.

<רפיה חוסין: נקודה שנייה.

<רפיה חוסין: רוב אנשי העסקים לא מקבלים את הסיוע מקרנות סיוע, שזה בערבות המדינה.

<רפיה חוסין: אני עדיין לא ראיתי שום עסק שקיבל את הסיוע הזה.

<רפיה חוסין: אנשים מגישים, הדוחות שלהם הם בסדר גמור.

<רפיה חוסין: האנשים האלה הם בגדר חשודים.

<רפיה חוסין: יש את החשש הזה, לא יודע מאיפה זה הגיע.

<רפיה חוסין: האנשים האלה לא מקבלים את הסיוע מקרנות סיוע בערבות המדינה.

<רפיה חוסין: דוגמה שלישית.

<רפיה חוסין: אנשים הגישו וקיבלו מגרשים באזור תעשייה בשגב שלום.

<רפיה חוסין: גם אצל טלאל היה כך.

<רפיה חוסין: דרשו מאנשים שבנו את העסקים שלהם ובנו בניינים ונתנו להם קנסות של 250,000 וסגירת המקום, בכל אזור התעשייה של שגב שלום.

<רפיה חוסין: זה גם קיים בנגב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו נשמע את חבר הכנסת סעיד אלחרומי.

<אברהים אלהושלה: הוא טען טענה חמורה מאוד ואני רוצה לענות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו רוצים להתקדם ולא להתנגח, כי היום הזה מיועד כדי לקבל פתרונות ולעזור לתושבי הנגב ולא רק לפרוט את הבעיות ולהתלונן על המצב הקיים.

<אברהים אלהושלה: קודם כל, הוא לא מכיר את עושר שלי ברמה האישית.

<אברהים אלהושלה: הדברים האלה שנטענים, של מתחת לשולחן - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא קשור אליך.

<אברהים אלהושלה: אני צריך לציין שאני מכיר את הבעיה שלו.

<אברהים אלהושלה: בתקופתי אני לא הוגשה בקשה כזאת.

<אברהים אלהושלה: אני למדתי את הבקשה.

<אברהים אלהושלה: בתקנון ובקריטריונים שמאפשרים לו, המפעל שהוא רצה להקים שם הוא מזהם ואז הוא נדחה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסדר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אנחנו מדברים על הקצאת מגרשים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא נרצה לדבר על כל מקרה ספציפית על כל מקרה ומקרה, כי אנחנו מדברים על פתרון לבעיות כוללניות.

עבד אל חכים חאג' יחיא: .

עבד אל חכים חאג' יחיא: חבר הכנסת סעיד אלחרומי, שגם היה יושב ראש מועצת שגב שלום ויושב ראש ועדת ההיגוי של ערביי הנגב.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני חושב שממנו אנחנו צריכים לשמוע הרבה דברים אבל מרוכזים.

סעיד אלחרומי: תודה כבוד היושב ראש.

סעיד אלחרומי: תודה גם ליוזם היום הזה, חבר הכנסת טלב אבו-עראר שיזם את יום הנגב ואת הכינוס של כל הוועדות.

סעיד אלחרומי: תודה לאיתן שהסכים וקיים את המפגש החשוב הזה.

סעיד אלחרומי: חברים, אזורי תעשייה משותפים הם מנוף לצמיחה, מנוף לקידום של כלל תושבי הנגב.

סעיד אלחרומי: כשאנחנו מדברים על אזורי תעסוקה בעידן הנגב, אנחנו מדברים על העיר רהט, על בני שמעון ועל להבים.

סעיד אלחרומי: זה לא תעסוקה, זה גם חלוקת הכנסת והגדלת הכנסות עצמיות של הישובים שנמצאים מסביב.

סעיד אלחרומי: אני חושב שהרשויות הבדואיות הן הרשויות שזקוקות לאזורי התעשייה המשותפים, יותר מאשר היישובים היהודים שמסביב.

סעיד אלחרומי: לכן חשוב מאוד שהנושא הזה יקודם, גם לעבוד על אזורי תעשייה משותפים במקומות אחרים.

סעיד אלחרומי: כראש מועצה בשגב שלום חנכתי עם ראש הממשלה אולמרט בזמנו את אזור התעשייה המשותף בשוקת.

סעיד אלחרומי: כמדומני זה היה ב-2007.

סעיד אלחרומי: טלאל, אני מצדיק אותך בכל מילה שאמרת.

סעיד אלחרומי: מאש אנחנו מדשדשים בבירוקרטיה עלובה ולא הגענו למצב שנפתח את אזור התעשייה בצומת שוקת.

סעיד אלחרומי: אזור התעשייה בשוקת הוא מנוף ללקיה, לחורה, למיתר ולאומבטין שליד צומת שוקת.

סעיד אלחרומי: לכן חשוב מאוד בצד המזרחי, על כביש 25 לכיוון ערערה, אבו קרינאת, גם לחשוב על אזור תעשייה משותף שם.

סעיד אלחרומי: תל שבע נפלה בין הכיסאות.

סעיד אלחרומי: אין לה אזור תעשייה.

סעיד אלחרומי: היה בתב"ע של תל שבע אזור תעשייה בצד הדרומי, אני מכיר את השטח היטב.

סעיד אלחרומי: היה בתב"ע אזור תעשייה.

סעיד אלחרומי: הוא התהפך על-ידי לחץ ואני לא רוצה להיכנס למאבקים הפנימיים של תל שבע, הפכו אותו למגורים.

סעיד אלחרומי: הוקמו שם שני מפעלים ואחר-כך נעלם.

סעיד אלחרומי: יישוב שלם של 18,000 תושבים בתל שבע, אין להם אזור תעשייה.

סעיד אלחרומי: חברים, אם אנחנו רוצים לקדם ולפתח את הנגב, לעבוד ביחד בשיתוף פעולה, צריך להתמקד בנושא פיתוח כלכלי ואזורי תעשייה משותפים.

סעיד אלחרומי: זה גם עבודה וגם הורדת אחוזי אבטלה.

סעיד אלחרומי: זה גם יעזור לאישה הבדואית, שמצבה הכי חמור במגזר היום, אפשר במפעלים להקצות מכסה לנשים האלה, לאוכלוסיות החלשות האלה.

<טלאל אל קרנאוי: "סודה סטרים" מחזיק 800 עובדות בדואיות.

סעיד אלחרומי: באזורי תעשייה מוצלחים כמו שגב שלום וחורה, בחורה אפס מגרשים עכשיו לשיווק.

סעיד אלחרומי: בשגב שלום זה שני מקומות מוצלחים.

סעיד אלחרומי: אם ישנה אפשרות, לבדוק בטאבו אם אפשר להרחיב את זה, אז כן להרחיב את זה ולדאוג לתעסוקה של האנשים שם.

סעיד אלחרומי: מילה אחרונה בקשר ליישובים המרוחקים, למשל, עבדה או ביר הדאג'.

סעיד אלחרומי: צריך לחשוב מחוץ לקופסא על פיתוח גם תיירות וגם תעסוקה.

איתן כבל: סעיד, אני אגלה לך.

איתן כבל: כשהייתי עוד במשרד החקלאות ואחר-כך במשרד בינוי ושיכון, אני המצאתי.

איתן כבל: יש מחקר שעושה בחור בשם שמעון עוז על כל אותה תקופה.

איתן כבל: אני אז כתבתי תכנית שלמה.

איתן כבל: אמרת ביר הדאג' ומייד קפץ לי השם.

איתן כבל: אני הקמתי את "משכנות רועים".

איתן כבל: זאת המצאה שלי על שם מסעדה שהיתה ביציאה הדרומית מירושלים בשנות התשעים.

איתן כבל: אמרתי אז למשרד הבינוי והשיכון וכל מי שעוסק בתחום, שבעוד 20 שנה נחפש בדואי אותנטי או שנייבא אותו מירדן.

איתן כבל: גם הם כבר רוצים להיות חלק מהחברה.

איתן כבל: תיירות היתה אחד האלמנטים.

איתן כבל: זה מדהים, שום דבר לא השתנה.

סעיד אלחרומי: אני רוצה להשלים בשני משפטים.

סעיד אלחרומי: יש לנו בנגב נבחרת מצוינת של ראשי רשויות.

סעיד אלחרומי: לא רק בגלל שהם יושבים כאן אלא בגלל שהם רוצים בכל מעודם לקדם את החברה הבדואית ולקדם את הרשויות שלהם.

סעיד אלחרומי: אני מאמין שאנשי המקצוע, איפה שיש תקלה עם בעלות על הקרקע, אנחנו ניכנס לסוגיה.

סעיד אלחרומי: למה אני אומר שניכנס לסוגיה?

סעיד אלחרומי: כי אנחנו בוועדת ההיגוי יש את הכוח המוסרי וגם הכוח לפתור סוגיות שיש בהן קשיים ולקדם אותן.

סעיד אלחרומי: פתרנו כבר 3 מקומות להקמת בתי ספר.

סעיד אלחרומי: אני חושב שאפשר לעשות את זה, תשקיעו מאמץ בזה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני רוצה להדגיש את העניין של חלוקה צודקת בין הישובים השותפים באותם אזורי תעשייה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: רציתי לתת את הדוגמה של אזור התעשייה שנמצא ברהט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש פה 60,000 תושבים של רהט ובבני שמעון ולהבים יש 20,000.

עבד אל חכים חאג' יחיא: החלוקה היא 44% לרהט ו-56% לבני שמעון.

עבד אל חכים חאג' יחיא: החלוקה הצודקת אומרת 75% לרהט.

איתן כבל: טלב אל פראונה, בבקשה.

<טלב אל פראונה: אני בעל עסק שנמצא ברהט.

<טלב אל פראונה: יש לי מעבדה לבדיקת בטון.

<טלב אל פראונה: זה עסק יחסית ייחודי ואני הראשון במגזר הבדואי.

<טלב אל פראונה: יש בעיות מפה ועד הנגב, במיוחד מצד משרד הכלכלה.

<טלב אל פראונה: עוד שבוע אני מקבל את תעודת ההסמכה ואני צריך לחכות חצי שנה כדי שאוכל לתת לאנשים הסכמים ואז אני לא יכול להעסיק 20 אנשים.

<טלב אל פראונה: אני מברך על מגרשים ותעשייה משותפת והכול, אבל צריך לעודד גם מה שקיים היום.

<טלב אל פראונה: דיברו על חלוקה צודקת.

<טלב אל פראונה: אני אומר, במיוחד בצד התכנוני וההנדסי.

<טלב אל פראונה: צריכים להיות שני משרדים, שכל אחד יבין מה אנחנו רוצים.

<טלב אל פראונה: יש משהו שנתקלתי בו.

<טלב אל פראונה: אני היום משלם שכירות ואני יכול לקנות מגרש באיזה מקום ואני לא יכול בגלל העסקנים שנמצאים באמצע.

<טלב אל פראונה: יש הרבה עסקנים.

<טלב אל פראונה: למנהל מקרקעי ישראל יש את העסקנים שלו.

<טלב אל פראונה: אני נתקלתי בזה שרציתי לקנות מגרש ואמרו לי: לך לזה ולך לזה.

<טלב אל פראונה: אם אתה לא יכול לקבל המלצה מהם, אתה לא תקבל מגרש.

<טלב אל פראונה: איפה אנחנו קיימים?

<טלב אל פראונה: איפה אנחנו נמצאים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: המלצה זה לא בחינם.

<טלב אל פראונה: בדיוק, גם אתה צריך לשלם.

<טלב אל פראונה: התכנון צריך להיות משותף.

<טלב אל פראונה: יש לי הצעה לכל הנכבדים הנמצאים.

<טלב אל פראונה: מי שמביא תכנית עסקית מקבל אישורים.

<טלב אל פראונה: אם הוא בא לשנות את התכנית עסקית כי זה לא הולך ואז מוציאים לו את הנשמה ולא נותנים לו לשנות את העסק ולהתקדם הלאה.

<טלב אל פראונה: באזורים משותפים צריך להכניס גם תעשייה של בני אדם.

<טלב אל פראונה: זאת אומרת, בתי ספר או מכללות לתעשייה כדי שגם הם ילמדו ויעשו דברים טובים.

איתן כבל: תודה רבה.

איתן כבל: ממש רהוט ומדויק.

איתן כבל: תודה לאדוני.

איתן כבל: ד"ר טבאת אבו ראס, בבקשה.

<טבאת אבו ראס: תודה רבה לך.

<טבאת אבו ראס: אני חושב שמה שאמר סעיד לגבי פיתוח כלכלי כקטר לקידום חברה מאוד נכון.

<טבאת אבו ראס: .

<טבאת אבו ראס: אני הייתי רוצה לדבר על המאקרו ולא על המיקרו.

<טבאת אבו ראס: אני חושב שחלוקת המרחב בנגב היא הדבר הנכון.

<טבאת אבו ראס: אני רוצה להתמקד בשתי מועצות אזוריות שקיימות שם.

<טבאת אבו ראס: בארץ, אדוני, יש 54 מועצות אזוריות.

<טבאת אבו ראס: יש שתיים ערביות בנגב.

<טבאת אבו ראס: אלה שתי המועצות היחידות בארץ נגמרות עם הבית האחרון וזאת טעות.

<טבאת אבו ראס: אי אפשר לפתח.

<טבאת אבו ראס: אי אפשר לדבר על פיתוח כלכלי בלי שטח.

<טבאת אבו ראס: זה דבר אחד.

<טבאת אבו ראס: אתם בטח יודעים על כמה קרקע מועצות אזוריות חולשות על קרקע בארץ.

<טבאת אבו ראס: ככל שיש לך יותר קרקע ככה יש לך יותר מפעלים שמניבים ארנונה.

<טבאת אבו ראס: זאת הנוסחה.

<טבאת אבו ראס: מועצות אזוריות חולשות על 80% משטח המדינה.

<טבאת אבו ראס: לעניין חלוקת הארנונה וחלוקת העושר בנגב.

<טבאת אבו ראס: שליש מתושבי הנגב הם בדואים, הם ערבים.

<טבאת אבו ראס: אי-אפשר כל פעם לתת להם בכפית קטנה עוד קצת ועוד קצת.

<טבאת אבו ראס: בואו נחשוב על הנגב כאזור של כולם, יהודי וערבי.

<טבאת אבו ראס: ככה צריך להתייחס לזה.

<טבאת אבו ראס: אני אתן לכם דוגמה עם מה שקורה עם שדה התעופה נבטים.

<טבאת אבו ראס: המדינה החליטה שהיא מעבירה 20 מיליון שקלים לרשויות בנגב.

<טבאת אבו ראס: זה מהלך נכון ויפה.

<טבאת אבו ראס: אבל איך חילקו את זה?

<טבאת אבו ראס: 10 מיליון ילכו לערד ודימונה ו-10 מיליון שקל לשאר.

<טבאת אבו ראס: כסיפה וערערה מקבלות כל אחת 4 מיליון שקל, כאשר הקרקע הופקעה מהתושבים של כסיפה וערערה.

<טבאת אבו ראס: מועצה אזורית אל קאסום, עם 7 יישובים בדואים.

<טבאת אבו ראס: אם יש מישהו שהרעש מפריע לו זה תושבי קאסום.

<טבאת אבו ראס: היא מקבלת 10% מהסכום, 2 מיליון שקלים, ועדיין לא קיבלה אף אגורה אחת.

<טבאת אבו ראס: לכן אני חושב שחלוקת העושר באזור הזה מאוד מאוד לא נכונה.

<טבאת אבו ראס: נקודה אחרונה.

<טבאת אבו ראס: שמעת כאן את חבר הכנסת ילין אומר שהוא רוצה לראות את כל הבדואים כמו רהט.

<טבאת אבו ראס: אני שואל אותו ושואל את האולם הזה: מדוע אי אפשר להציע לבדואים אותן אופציות התיישבותיות שמציעים ליהודים תושבי הנגב?

<טבאת אבו ראס: יש יהודים שגרים בעיר, בכפר, בקיבוץ, במושב.

<טבאת אבו ראס: אפילו חלק מהיהודים חיים בחוות בודדים.

<טבאת אבו ראס: מדוע לא להציע את זה גם לבדואים?

<טבאת אבו ראס: דבר אחרון, תכנון, תכנון.

<טבאת אבו ראס: תכנון בלי שיתוף הבדואים בתכנון, זה לא תכנון.

<טבאת אבו ראס: היום המדינה מתכננת ומביאה לטאלל.

<טבאת אבו ראס: אני מדבר על המרחב כולו ולא רק על רהט.

איתן כבל: נשמע את דוברים אחרונים ואחר-כך נשמע את המכובדים.

איתן כבל: ריאד אני יו"ר ועד אום אל חיראן וגם מקדם הזדמנות עסקית במגזר הבדואי.

איתן כבל: ידבר ריאד אבו עלקיען, אחריו מוטי חדד ואחרון עטה אבו דיאם מרהט.

איתן כבל: לאחר מכן נעבור להתייחסויות של המדינה.

איתן כבל: אני חושב שעשינו הקפה של כל העניין עצמה.

איתן כבל: ריאד, בבקשה.

איתן כבל: תודה רבה לך אדוני היושב ראש.

איתן כבל: אני יו"ר ועד אום אל חיראן וגם מקדם יזמות עסקית בסקטור הבדואי.

איתן כבל: הפרחת השממה בנגב חייבת להישען על חינוך ועל כלכלה בריאה.

איתן כבל: אם אין כלכלה בריאה אז לא מפריחים שום שממה בנגב, גם בסקטור היהודי וגם בסקטור הערבי.

איתן כבל: דיברו על התכנון.

איתן כבל: אנחנו דורשים תכנון משותף והפסקת התקציבים של המדינה, שמזרימה תקציבים לרשות להסדרה ההתיישבות הבדואית, שהיא גוף יחיד שמטפל באוכלוסייה הבדואית.

איתן כבל: יש שלטון מקומי, יש שלטון ארצי, שיעבדו ישיר במקום עם הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית.

איתן כבל: יחידות האכיפה שמקימים אותן למען האוכלוסייה הבדואית כמו יחידת יואב ויחידות אחרות, אם הכסף הזה היה מוזרם לתועלת הציבור ולתועלת ההתיישבות בנגב בתכנון משותף, כפי שאמר חברי טאבת או ראס, אז היינו משיגים הצלחות.

איתן כבל: אני רוצה לדבר על סוגיה אחת שאף אחד לא הזכיר אותה פה.

איתן כבל: ישנן 59 משפחות בדואיות שעשו הסדר קרקעות עם המדינה וקיבלו בתמורה קרקע חקלאית.

איתן כבל: הקרקע החקלאית הזאת לא נרשמה בטאבו משנת 1983 עד היום.

איתן כבל: היא נרשמה במנהל בעלים ובהסכם מכר.

איתן כבל: ב-1993 וב-1997 עשו הסדרים.

איתן כבל: 59 משפחות.

איתן כבל: משנת 2008 אנחנו מנסים לקדם איתם מיזם סולארי או מיזם כלשהו.

איתן כבל: בגלל הבירוקרטיה ובגלל המדיניות הקיצונית והגזענית אנחנו לא מצליחים.

איתן כבל: קיבלנו רשימות וקיבלנו היתרים, לפני שגם המתקן הראשון בקיבוץ קטורה ועד היום לא מצליחים להקים שום מתקן מהמתקנים הללו.

איתן כבל: ריאד, לא נעים לי.

איתן כבל: הגזענות בתחום הספציפי הזאת היא על כולם.

איתן כבל: אני אומר "גזענות" במירכאות כמובן.

איתן כבל: לצערי, המדינה מתרשלת מאוד מאוד ולא עושה את העבודה שלה כלפי מולה.

<ריאד אבו אלקיען: אני רוצה להגיד שיש פוטנציאל, יש רצון, יש מוטיבציה ויש דברים טובים.

<ריאד אבו אלקיען: בואו נשמור על מה שהיה במשך 70 שנה ונפריח את השממה לטובת כל תושבי הנגב.

<ריאד אבו אלקיען: תכנון משותף, עשייה משותפת.

<ריאד אבו אלקיען: בואו נתחיל בעשייה ולא רק בדיבורים.

איתן כבל: אמן, כן יהי רצון.

איתן כבל: תודה לך.

איתן כבל: מוטי, בבקשה.

<מוטי חדד: שלום לכולם.

<מוטי חדד: אני מנהל את המנהלת אזורי תעשיה בנווה מדבר.

<מוטי חדד: אני מברך את כולם שיזמו את היום הזה.

<מוטי חדד: זה יום חשוב.

<מוטי חדד: אני אתמקד בדבר אחד.

<מוטי חדד: אמר חברינו טלאל, שלתכנן אזורי תעשייה משותפים לוקח שנים רבות.

<מוטי חדד: כמו כן, הבנו ממנו את השינוי הדרסטי שזה יצר ברהט ובסביבה.

<מוטי חדד: לא לחינם ראש המועצה איברהים מנווה מדבר שם את זה כמשימה, לקדם אזורי תעשייה משותפים נוספים, כדי לפתור את בעיית התעסוקה ולהגדיל את ההכנסה מארנונה באזור.

<מוטי חדד: לכן אני מקווה שמשרדי הממשלה ייקחו את האלמנט הזה, ייקחו את התכנית הזאת ואת הרעיונות ויקדמו אותן ברמת תכנון ראשונית כדי שנוכל להצעיד את זה קדימה.

איתן כבל: עטא אבו מדיעם מרהט, חבר מועצת העיר.

<עטא אבו מדיעם: תודה רבה.

<עטא אבו מדיעם: אני כמובן בטוח שראש העיר נגע בדברים חשובים.

<עטא אבו מדיעם: אני ממונה על כמה תיקים, שחלק מהם הם גבייה, תעשייה, תעסוקה, אזורי תעסוקה.

<עטא אבו מדיעם: לפני כן עסקתי בתכנון, שנתיים וחצי ממלא מקום ראש העיר.

<עטא אבו מדיעם: הנושא של התכנון קרוב מאוד לליבי.

<עטא אבו מדיעם: אני אגיד כמה דברים.

<עטא אבו מדיעם: רבותי, בואו נדבר בדואים אל בדואים.

<עטא אבו מדיעם: חלק מהחסמים זה אנחנו עושים.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו יודעים איך לתקוף את הממשלה ומצוינים בלתקוף את הממשלה.

<עטא אבו מדיעם: לכן אני בא היום להגיד: קודם כל בואו נשים את הנקודות המאוד כואבות.

<עטא אבו מדיעם: יש את הנושא של הקרקע, הנושא של ההתפשרות של אחד עם השני וגם עם השלטון המקומי.

<עטא אבו מדיעם: יש לנו קצת בעיות.

<עטא אבו מדיעם: למשל, לקח לנו שנה וחצי קטע של 800 מטר לחבר את רהט לכביש 6.

<עטא אבו מדיעם: אחרי התכנית המופקדת המפורטת של אזור התעשייה הצפוני החדש של רהט, אנחנו לא מצליחים להתקדם בגלל שיש טענת בעלות.

<עטא אבו מדיעם: החסמים האלה, אנחנו צריכים להבין שאי-אפשר לקבל הכול וצריך לחיות פה בפשרה.

<עטא אבו מדיעם: הבעיה היא שהבדואים לפעמים לא נוטים לכיוון פשרה, היא קצת חוסמת את ההתקדמות הכלכלית.

<עטא אבו מדיעם: אני אגיד לכם, אל תסתכלו על רהט בעין רעה אלא בעין טובה.

<עטא אבו מדיעם: ההצלחה שנמצאת ברהט, שמעון פרס התחיל בה, אחר-כך סילבן שלום ואחר כך עוד שרים.

<עטא אבו מדיעם: כולם באו ושמו משהו.

<עטא אבו מדיעם: כולם התחילו לשים את היסודות.

<עטא אבו מדיעם: התחלנו ואף אחד לא האמין שיהודים וערבים יהיו שותפים יחד.

<עטא אבו מדיעם: אגב, אתמול היו שרים ופלסטינאים על מרחבים תעסוקתיים משותפים של ישראל ופלסטין, ישראל והרשות, כי הם חושבים כלכלה וזה נכון.

<עטא אבו מדיעם: אני גם חבר דירקטוריון שם.

<עטא אבו מדיעם: עושים את ההצלחה, הכנסות זה בסדר.

<עטא אבו מדיעם: צריך להסתכל למה נעשה בכלל הסכם?

<עטא אבו מדיעם: סופחו אלינו יותר מ-16,000 דונם מבני שמעון.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו במנהלת משותפת.

<עטא אבו מדיעם: לא כל דבר צריך להסתכל גם בצד השני.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הקרקע היא קרקע מדינה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: אתם אזרחי מדינה?

עבד אל חכים חאג' יחיא: תושבי רהט 60,000 ובשאר היישובים 20,000?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה הצדק אם אתה מדבר כאילו סופח לכם?

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה זה סופח לכם?

בו מדיעם: אני אומר שאלמלא עשינו את המנהלת המשותפת - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: אזור תעשייה משותף חייב מנהלת.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אי-אפשר לנהל אותו בלי מנהלת.

<עטא אבו מדיעם: אלמלא עשינו את הפרויקט הזה, חבר הכנסת המלומד.

<עטא אבו מדיעם: אם לא היינו עושים את הדבר הזה לפני כמה שנים והיום הוא הלכה למעשה – זה לא חלום.

<עטא אבו מדיעם: זה היום התגשמות והכנסות של רהט.

<עטא אבו מדיעם: אז אני אומר שבואו נסתכל קדימה.

<עטא אבו מדיעם: אני קורא לחברים ביישובים אחרים – כן.

<עטא אבו מדיעם: איפה יש לנו חסמים?

<עטא אבו מדיעם: יש חסמים ברישיונות.

<עטא אבו מדיעם: יש לנו בעיה עם הגמישות בוועדות המקומיות.

<עטא אבו מדיעם: קיבלנו בתיקון 101 שאתם עשיתם העצמה למקומיות.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו אחת הוועדות שקיבלה קצת העצמה מתיקון 101 לחוק.

<עטא אבו מדיעם: אבל, אני עדיין כבול בזה שיש עבירות ואני אפילו לא יכול לתת רישיונות אפילו זמניים.

<עטא אבו מדיעם: אני רוצה שיהיו הקלות.

<עטא אבו מדיעם: לגבי צווי ארנונה.

<עטא אבו מדיעם: מה שצועקים בעלי העסקים זה במיוחד הארנונה.

<עטא אבו מדיעם: יש לי צו ארנונה בעידן הנגב שהוא פחות, אדוני היושב ראש.

<עטא אבו מדיעם: שם יש צו ארנונה אחר וברהט יש צו ארנונה יותר יקר מעידן הנגב.

<עטא אבו מדיעם: היה את הרעיון הזה של תמריצים או הנחות בארנונה.

<עטא אבו מדיעם: אולי תיתנו לבדואים אזורי עדיפות א' וגם גמישות בצווי ארנונה כי לאנשים באמת קשה לשלם את זה.

<עטא אבו מדיעם: אמצע כאן מחמוד על אמור.

<עטא אבו מדיעם: הוא מנכ"ל החברה הכלכלית ברהט.

<עטא אבו מדיעם: הוא היה מנהל רע"ן אזורי.

<עטא אבו מדיעם: אדוני, יש לנו המון הכשרות.

<עטא אבו מדיעם: הוא הוציא הרבה אנשים ממעגלי אבטלה.

<עטא אבו מדיעם: בשנת 2013 רהט היתה ב-35% אבטלה.

<עטא אבו מדיעם: היום יש 15% אבטלה.

איתן כבל: טלאל אמר שירד ל-11% ואתה אמרת 15%.

<עטא אבו מדיעם: זה בין 11% ל-15%.

<עטא אבו מדיעם: הביקוש לנדל"ן ברהט, בגלל שרהט הצליח.

<עטא אבו מדיעם: אנחנו יותר יקרים מעמק שרה בבאר-שבע.

<עטא אבו מדיעם: זה רק בזכות שאנחנו חושבים כלכלה , חושבים בכיוון הנכון.

<עטא אבו מדיעם: אני מבקש ממך כמה דברים.

<עטא אבו מדיעם: קצת תמריצים לעובדים שם, לבעלי העסקים, הנחות בארנונות.

איתן כבל: תודה.

איתן כבל: אני אבקש מיושב ראש פורום ראשי עסקים בנגב עדיסאן אבו אבדון, בבקשה.

<עדיסאן אבו אבדון: שלום לכולם.

<עדיסאן אבו אבדון: אני מודה לאנשים שדאגו למפגש הזה.

<עדיסאן אבו אבדון: אני חושב שזה מפגש טוב.

<עדיסאן אבו אבדון: חשוב לציין שלפני כמה חודשים היה יום הנגב בכנסת.

<עדיסאן אבו אבדון: אז זה היה יותר ליהודים מאשר לבדואים.

<עדיסאן אבו אבדון: אני השתתפתי שם, אבל היו הרבה בדואים והם לא השתתפו ולא היתה נוכחות בדואית כמו שצריך.

<עדיסאן אבו אבדון: לדעתי, ביום הזה של הנגב, צריך להיות יום נגב לכולם, גם ליהודים וגם לבדואים.

<עדיסאן אבו אבדון: לדעתי, כל הבדלנות הזאת וכל ההתעסקות עם הדברים האלה זה רק מזיק.

<עדיסאן אבו אבדון: אנחנו הקמנו את הפורום הזה לפני שנתיים בערך.

<עדיסאן אבו אבדון: זה פורום שהוא חוצה יישובים בדואים.

<עדיסאן אבו אבדון: אנחנו נפגשנו גם בוועדת הכלכלה.

<עדיסאן אבו אבדון: אדוני היושב ראש, אתה גם היית בסיור אצלנו.

<עדיסאן אבו אבדון: מאז גם לא יצא שום דבר.

<עדיסאן אבו אבדון: אנחנו ישר הבנו שכשאנחנו רוצים לטפל במשהו אנחנו צריכים להגיע לרשות לקידום הבדואים בנגב.

<עדיסאן אבו אבדון: הרשות היא הטבעת למעשה שנעצרים בה כל הדברים הטובים שיכולים לקרות לחברה הבדואית.

<עדיסאן אבו אבדון: לדעתי, הדברים האלה לא יכולים להימשך.

<עדיסאן אבו אבדון: מי שנכנס ליישובים שלנו ורואה – אני לא רוצה לומר עולם שלישי, אני רוצה להגיד שזה הרבה פחות מעולם שלישי.

<עדיסאן אבו אבדון: אין אצלנו מרכזים מסחריים.

<עדיסאן אבו אבדון: הנגריות בתוך הבתים, מוסכים בתוך הבתים, מכולות בתוך הבתים.

<עדיסאן אבו אבדון: הדברים האלה לא מכבדים שום יישוב.

<עדיסאן אבו אבדון: לדעתי, בסופו של דבר, הדברים האלה לא מקדמים את היישובים.

<עדיסאן אבו אבדון: הרי, כשאנחנו מגיעים למצב כזה שאין מרכז מסחרי, אין מה לשווק את היישוב תיירותית או מכל בחינה שהיא.

<עדיסאן אבו אבדון: מלבד רהט, אדוני היושב ראש, אין לנו שום דבר.

<עדיסאן אבו אבדון: אין לנו מרכזים מסחריים, אין לנו כלום בתוך היישובים שלנו.

<קריאה: גם ברהט אין העצמה כלכלית, שיעצימו גברים ונשים.

<עטא אבו מדיעם: עזוב את רהט.

איתן כבל: חברים, את הדיון הזה תעשו בפורום ראשי רשויות בנגב.

<עדיסאן אבו אבדון: אני רוצה לסיים ולהגיד דבר אחד.

<עדיסאן אבו אבדון: למרות שהוא ביקש שנעזוב את רהט, אני מכיר מגרש שמשרד הכלכלה הקצה לבחור מרהט ובמנהלת זה נתקע.

<עדיסאן אבו אבדון: לכן אני אומר שיש לנו גם בעיה חברתית ביישובים שלנו.

<עדיסאן אבו אבדון: אסור לנצל את הבעיה הזאת בצורה צינית ולהביא למצב כזה שהיישובים שלנו לא יתקדמו.

<עדיסאן אבו אבדון: לדעתי הדבר הזה אסור לעשות את זה.

<עדיסאן אבו אבדון: המנהלת כן עושה את זה.

<עדיסאן אבו אבדון: אני קורא לזה מנהלת אבל עכשיו זאת רשות.

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: יגאל צרפתי, בבקשה.

איתן כבל: יגאל, אני לא מבקש סקירה מהתקופה שבן-גוריון הגיע לנגב.

איתן כבל: זה מדהים אותי, אני אומר לך את זה בהן צדק.

איתן כבל: נכון שיש התקדמות אבל זה בעיקר יותר "אבנים שחקו מים".

איתן כבל: אני אומר את זה לך.

איתן כבל: לא דומה הגב מלפני 20 שנה למה שהוא ה יום.

איתן כבל: אני רוצה שתבין, החברה היהודית הישראלית מתרחקת.

איתן כבל: זאת אומרת, למרות ההתפתחות המתקיימת במגזר הבדואי, החברה הישראלית עולה בקבוצות של חמש ועשר.

איתן כבל: אני מכיר את החברה הבדואית היטב.

איתן כבל: עסקתי בזה הרבה, כתבתי הרבה על הדברים האלה.

איתן כבל: אני אומר לך שאי-אפשר לקחת את נושא הקרקעות, שהוא לב ליבה היום של ההתעסקות.

איתן כבל: גרים שם בני אדם וצריך לעשות את ההבחנה וההפרדה אחת ולתמיד מהנושא של המקרקעין.

איתן כבל: שיריבו, זה לפני 20 שנה אמרתי להם שזה רק ילך ויהיה יותר גרוע וזה לא יהיה יותר פשוט.

איתן כבל: זאת המציאות.

איתן כבל: בנסיבות האלה יש רגע שהמדינה חייבת לעשות את ההפרדה ולהגיד: גרים פה בני אדם, צריך לתת להם את כל הזכויות.

איתן כבל: יש עניינים נוספים של מקרקעין.

איתן כבל: יש מקומות שאתה לא יכול להתפתח.

איתן כבל: אני לא רוצה להיכנס כאן לעניינים שאי-אפשר להתעלם מהם.

איתן כבל: הפערים האלה לוקחים את החברה הבדואית למקומות שאנחנו לא רוצים וגם הם לא רוצים.

איתן כבל: אחר-כך אנחנו מתלוננים למה זה קורה.

איתן כבל: לא שאני נותן לזה, חס וחלילה, איזו לגיטימציה, אבל בשורה התחתונה, כשאין תעסוקה, אין פרנסה, אין חיי חברה.

איתן כבל: בלב ליבה של ישראל יש מקומות כאלה.

איתן כבל: לכן אני מבקש שתגיד לי מה הצפי.

איתן כבל: אני יודע שאנחנו לא נעמוד בו אבל תן לנו איזה סוג של אופטימיות בתוך התהליך הזה.

<יגאל צרפתי: ברשותכם, נחסוך את הסקירה מ-1948, אבל כמה מילים על מה קרה מ-2006, כדי שנכייל את מד הנתונים שלנו.

<יגאל צרפתי: אולי אחר-כך ראסם יוכל להשלים ברמת המיקרו.

<יגאל צרפתי: אני אדבר על הפעילות של מנהל אזורי תעשייה שאני אמון עליו, שהוא בעצם זרוע הביצוע וזרוע התכנון של משרד הכלכלה.

<יגאל צרפתי: כמובן שיש עוד יחידות שאני לא כל-כך בקיא מה שקורה שם ולכן אני אדבר על הפעילות שלנו.

<יגאל צרפתי: השקעות משרד הכלכלה בתחום שלי מ-2006 עד היום מסתכמות ב-900 מיליון שקלים בפיתוח ושיווק של אזורי תעשייה בכ-45 אזורי תעשייה ברחבי הנגב.

<יגאל צרפתי: במסגרתם פותחו 42,000 דונם, מתוכם 18,400 עדיין זמינים לשיווק.

<יגאל צרפתי: משנת 2006 ועד היום - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש לך את החלוקה בין ערבים ליהודים?

<יגאל צרפתי: כן.

<יגאל צרפתי: אני עוסק בתחום שהוא מאוד מדיד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ברור, לכן אני שואל, כי יש לך את האינדיקציה.

<יגאל צרפתי: התשובה היא שיש.

<יגאל צרפתי: משנת 2006 ועד היום הושקעו 220 מיליון שקלים באזורי תעשייה משותפים, מאלה שאנחנו מטפלים בהם.

<יגאל צרפתי: בעצם היום אנחנו מסכמים את ההישגים של החלטת הממשלה 3708, שהגיעה לפרקה כעבור 5 שנים, במסגרתה הושקעו 141 מיליון.

<יגאל צרפתי: אנחנו שוקדים, יחד עם אגף התקציבים באוצר, על תכנית המשך שבה אנחנו בוחנים את האפקטיביות של מה שהיה וגם מה צריך לעשות.

<יגאל צרפתי: זאת אומרת, יש לנו סוגיות על הפרק.

<יגאל צרפתי: האם נכון אזורי תעשייה צמודי דופן ליישוב, או האם נכון להתמקד באזורי התעשייה המרחביים?

עבד אל חכים חאג' יחיא: צריך גם וגם בכל מקרה.

<יגאל צרפתי: אז יש סברה שאומרת שצריך גם וגם.

<יגאל צרפתי: הנושא של תעסוקת נשים עלה לאחרונה על הפרק ואנחנו מנסים לראות איך אנחנו ממקדים את התכנית שלנו בדבר הזה.

<יגאל צרפתי: במקביל, אני חייב לומר בכנות, שלא היתה לנו תכנית אב לאזורי תעשייה.

<יגאל צרפתי: אין דבר כזה שנקרא תכנית מתאר ארצית לאזורי תעשייה.

<יגאל צרפתי: אנחנו היום מתחילים לגבש תכנית אב ארצית לאזורי תעשייה, שבעצם תעביר אותי ממצב שאנחנו מקימים אזורי תעשייה איפה שאפשר לאיפה שבאמת צריך.

<יגאל צרפתי: עושים את זה עם ניתוח כלכלי ומרחבי.

<יגאל צרפתי: כמובן שאגף תקציבים שותף איתנו לעניין.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אבל צריך גם נציגים של הבדואים שיהיו שם בתוך צוות ההיגוי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הם יעלו בפניכם גם את הצרכים.

<יגאל צרפתי: אנחנו נדאג שהם יהיו חלק מהתהליך הזה.

<יגאל צרפתי: הרי היום בתהליכי התכנון אנחנו מכירים את נושא השקיפות, שיתוף ציבור ושיתוף גורמים אחרים ואנחנו נשמח.

<יגאל צרפתי: להקים אזור תעשייה זה לא כמו להקים בית ספר.

<יגאל צרפתי: זה אירוע מאוד גדול מבחינת המרחב.

<יגאל צרפתי: זה תיאום עם מקורות, עם מע"צ, עם אלף ואחד דברים.

<יגאל צרפתי: מטבע הדברים הוא יותר מורכב ואורך יותר זמן.

<יגאל צרפתי: לאחרונה נפגשנו יחד עם מנכ"ל המשרד שלנו עם מנהלת נכנסת של מנהל התכנון, דלית זילבר.

<יגאל צרפתי: בעצם, סוכם לייצר איזה מהלך, למשל, מקרה כמו שוקת, לראות איך אנחנו מזרזים הליכים, כדי שיהיה מן מסלול ירוק כזה לתהליכים האלה.

<יגאל צרפתי: אנחנו מודעים לכך שתהליכים לוקחים הרבה זמן.

<יגאל צרפתי: אני נציג במועצה הארצית לתכנון ובנייה ואנחנו פועלים לעניין הזה.

<טאבת אבו ראס: אתה יכול לתת תנו את המספרים לגבי החברה הבדואית?

<יגאל צרפתי: אני יכול לתת.

<טאבת אבו ראס: כמה אזורי תעשיה?

<טאבת אבו ראס: מה השטח שלהם?

<יגאל צרפתי: תכף אני אתן לראסם לסקור את העניין הזה.

<יגאל צרפתי: דבר נוסף.

<יגאל צרפתי: עלה פה העניין של חלוקת הכנסה צודקת או לא צודקת.

<יגאל צרפתי: כמובן שאמון על זה משרד הפנים.

<יגאל צרפתי: הוקמו לאחרונה ועדות גיאוגרפיות קבועות, בשונה מהעבר, שאז הוקמו ועדות גיאוגרפיות אד הוק.

<יגאל צרפתי: למשל, אני יודע גם כחבר מליאת המועצה נאות חובב, שוועדת גבולות בדרום דנה היום בחלוקת ההכנסה ממנה.

<יגאל צרפתי: זאת אומרת, אני יודע שהוועדות האלה קשובות לשטח.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה 60,000 מול 20,000 ו-56% מול 44%.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אפילו היגיון שאפשר לחשוב עליו לא קיים.

<יגאל צרפתי: זה נמצא במגרש של משרד הפנים.

<יגאל צרפתי: אני מניח שיהיה להם מה להאיר את עינינו בעניין הזה.

<יגאל צרפתי: אגב, דיבר מוטי חדד, שהוא מנהל מנהלת.

<יגאל צרפתי: במהלך תכנית החומש הקודמת הקצבנו בחלק גדול מהיישובים מנהלי מנהלות לאזורי תעשייה.

<יגאל צרפתי: בעצם, תוקצבו במהלך שלוש שנים חצי מיליון שקל בשנה, כדי שבאמת מנהל המנהלת יוכל לשווק ויוכל פעול למנוע חסמים בפיתוח.

<קריאה: זה מה שהיה.

<יגאל צרפתי: כל הדבר הזה מוקם תחת החלטות ממשלה, כך שאנחנו היום בעצם יושבים לגבש את התכנית החדשה שלנו לעתיד ומה דרוש לעשות.

<יגאל צרפתי: ככל שנראה שהעניין הזה באמת הוא אפקטיבי ומוצלח אז נבקש להמשיך.

<יגאל צרפתי: תביעת בעלות זאת מציאות שאנחנו חיים איתה הרבה מאוד שנים.

<יגאל צרפתי: טלאל לא פה אבל הוא פנה אלי לפני שנה בנוגע לאיזה מקום שיש תביעת בעלות.

<יגאל צרפתי: עשינו העתקה למקום אחר ששם אין.

<יגאל צרפתי: אנחנו מכירים את זה גם מעולם החינוך.

<יגאל צרפתי: אנחנו משתדלים לתמרן.

<קריאה: אבל רמ"י הוא הכתובת.

איתן כבל: ברור.

<יגאל צרפתי: דבר נוסף שעלה גם על-ידי יזמים על קנסות שמוטלים.

<יגאל צרפתי: תראו, אנחנו מקצים קרקעות ללא מכרז.

<יגאל צרפתי: אנחנו פועלים על-פי החוק לעידוד השקעות הון.

<יגאל צרפתי: מקור הסמכות שלנו להקצות מגרשים ללא מכרז היא נובעת מהתקנות לחוק חובת המכרזים.

<יגאל צרפתי: כך שבעצם, הסמכות שלנו היא להקצות מגרשים בפטור ממכרז למה שמוגדר תעשייה ומלאכה.

<יגאל צרפתי: אני לא מכיר את המקרים הפרטיים, אבל ככל שאנחנו מוצאים בסופו של יום מצבים שיזם קיבל קרקע בפטור ממכרז וערך שמאי של 31% מהערך של הקרקע, בעצם הוא מקבל אותה בגרושים ובסופו של דבר לא מקיים שם תעשייה בהתאם לתכנית העסקית שהגיש, אלא מקיים שם דברים אחרים.

<יגאל צרפתי: פה יש איזה קונפליקט.

<יגאל צרפתי: אנחנו הרבה פעמים דואגים להשיב את הקרקע במקום.

<יגאל צרפתי: באזורי תעשייה יש תמיד גם חלקים שמשווקים במכרז במחיר מלא.

<יגאל צרפתי: אנחנו לא רוצים יצור מצב ששני אנשים שונים, אחד שילם 1.5 מיליון שקלים לדונם והשני קיבל אותה חינם ושניהם לא עוסקים בתעשייה.

<ראסם נאטור: אני ממנהל אזורי תעשיה, חברה ערבית.

<ראסם נאטור: קודם כל, אנחנו נמצאים בשטח.

<ראסם נאטור: אני מכיר את כל ראשי הרשויות.

<ראסם נאטור: אין שבוע שאני לא שם.

<ראסם נאטור: בשבוע שעבר הייתי פעמיים.

<ראסם נאטור: משרד הכלכלה נמצא שם.

<ראסם נאטור: יש חסמים רבים כמובן.

<ראסם נאטור: אני רוצה להגיד לאדוני.

<ראסם נאטור: יש שתי תיאוריות לגבי יחסי מיעוט.

<ראסם נאטור: אחד, שאם הרוב לא יושיט יד אז המיעוט לא יתקדם אבל יש גם תיאוריה אחרת שגם אני מאמין בה, שבלי שהמיעוט קצת יוותר על חלק מהחסמים התרבותיים שלו, יהיה לנו מאוד קשה להתקדם.

<ראסם נאטור: אני אתן דוגמה.

<ראסם נאטור: אנחנו נתנו 140 מיליון שקל בתכנית ממשלה הקודמת, שעונה על 1,340 דונם.

<ראסם נאטור: אני אתן פירוט בקצרה.

<ראסם נאטור: רהט, אזור תעשיה ישן, שגב שלום - 140 דונם.

<ראסם נאטור: אבו קרינאת – 340 דונם.

<ראסם נאטור: אני מדבר על דברים שהסתיימו.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה הכוונה הסתיימו?

<ראסם נאטור: או ששידרגנו, או ביצענו וגם שיווקנו, או בתהליך.

<קריאה: סליחה, כמה מגרשים יש ברהט?

<ראסם נאטור: ברהט אין עכשיו מגרשים.

<טלב אל פראונה: אז אני מעדכן אותך לטובת העניין.

<טלב אל פראונה: תגיד לוועדה כמה מגרשים יש עם תשתיות ולא משווקים.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה המצב באבו קרינאת.

<ראסם נאטור: אני מציע שלא תקטעו אותי.

<ראסם נאטור: בואו לא נדבר על בעיות אישיות.

איתן כבל: באזור תעשייה רהט הישן סיימנו שדרוג.

איתן כבל: שיווקנו כמעט את כל הקרקעות שם חוץ ממגרש אחד או שניים, שיש ויכוח עם לצאת במכרז או לא.

איתן כבל: זה לגבי אזור התעשייה הישן.

איתן כבל: באזור התעשייה הישן יש בעיית בעלות ובהוראת ראש העיר העברנו 5 מיליון שקלים לאזור הצפוני.

איתן כבל: לקח לנו 5 שנים ולא הצלחנו לעשות ובהסכמת הרשות העברנו את זה לצפוני.

איתן כבל: בצפוני גם יש 360 דונם וגם שם יש בעיית הסדרה.

איתן כבל: לגבי שגב שלום.

איתן כבל: אנחנו פיתחנו שני שלבים ושיווקנו אותם.

איתן כבל: אפילו עשינו רה ארגון בשיווק.

איתן כבל: אחת הטענות כאן היתה לגבי אנשים שקיבלו קרקעות ומעל ארבע שנים לא בנו או שעשו שינוי ייעוד.

איתן כבל: לקחנו חזרה ושיווקנו חזרה.

איתן כבל: עכשיו אנחנו מפתחים בשגב שלום עוד 55 דונם נוספים.

<קריאה: ממי לקחתם?

<ראסם נאטור: אני לא בא עכשיו לתת לך רשימות למי שווק.

<ראסם נאטור: היו 20 ומשהו חלקות שלקחנו חזרה ושיווקנו.

איתן כבל: תראה, זה שחור לבן.

איתן כבל: או שבוצע או שלא בוצע.

איתן כבל: אני מבקש לקבל בכתב תשובה לטענה שהועלתה כאן על-ידי החברים.

איתן כבל: אני רוצה שהדברים יובהרו.

איתן כבל: הוא אומר שבוצעה פעולת פיתוח ושיווק.

איתן כבל: אתם אומרים שעד לרגע זה לא קרה כלום.

איתן כבל: תגדיר מה זה לא קרה כלום?

איתן כבל: אני אגיד לך משהו לגבי שגב שלום.

איתן כבל: ראסם, אני תושב שגב שלום.

איתן כבל: אתה אומר לי שהכול גמור.

איתן כבל: יש מגרשים, יש פיתוח, יש הכול.

איתן כבל: נרכשו הכול מתחת לשולחן.

איתן כבל: אני אומר לך גלוי.

איתן כבל: אני באתי לקנות מגרש.

איתן כבל: בא אלי מישהו, אני לא אזכיר את השם שלו.

איתן כבל: הוא אמר לי: אני אפגוש אותך במשרד שלך ביום שב, אני אבוא אליך.

איתן כבל: בא אלי ואמר לי דבר אחד: אתה צריך לדבר עם זה וזה ואחר-כך נתקדם.

איתן כבל: זה השיווק שעשיתם?

איתן כבל: זה השיווק?

איתן כבל: אני אומר לך משהו.

איתן כבל: הרבה אנשים ששילמו מעבר למחירים של המגרשים.

איתן כבל: אי-אפשר להתעלם מהדברים האלה.

איתן כבל: טאלב העלה כאן משהו שהוא לכאורה אישי, אבל זה לא אישי.

איתן כבל: אני אומר לך גברתי, הדברים שטאלב אמר, אני רוצה שיצאו כמכתב ליגאל ואני מבקש התייחסות.

איתן כבל: אם יש פה דברים שהם ברמה הפלילית, מישהו צריך לטפל בהם.

איתן כבל: אני מבקש עם העתק למבקר המדינה, שבו אני מבקש תשובות אם אכן הדברים כך.

איתן כבל: אם כן, שתינתן הנחיה לבצע בדיקה לעומק.

איתן כבל: זה לא דבר שאפשר לעבור עליו לסדר היום.

<חוסן אלרפיעה: אזור התעשייה של שגב שלום שווק משנת 2000 ועד היום.

<חוסן אלרפיעה: אני אחד האנשים שביקש גם מהמנהלת.

<חוסן אלרפיעה: לא קיבלתי מגרש ויש לי את העסק קיים.

<חוסן אלרפיעה: יש לי מפעל שהוא נהרס בגלל הבירוקרטיה ובגלל המכירה מתחת לשולחן.

<חוסן אלרפיעה: אני אומר לך בוודאות, שכל אזור התעשייה נמכר מתחת לשולחן, כל אזור התעשייה של שגב שלום.

<חוסן אלרפיעה: גם ההרחבה שמדברים עליה, יש שם איש שמסתובב, לוקח את האנשים, נותנים לו בצד והוא מוכר את המגרשים.

<חוסן אלרפיעה: זה מה שקורה בשגב שלום.

<חוסן אלרפיעה: אותו דבר באבו קרינאת.

איתן כבל: אלה דברים מאוד מאוד חמורים.

איתן כבל: חוסן, אני מבקש גם ממך לקבל מכתב.

איתן כבל: אם אתם רוצים שנטפל בזה, תשלחו.

איתן כבל: זה חלק מהבעיה.

איתן כבל: יגאל, אני לא קובע עמדה אם הם צודקים או לא, או האם זאת בעיה אישית.

איתן כבל: אין לי כלום ואני לא שם.

איתן כבל: אבל אני חושב שהטענות שמועלות כאן אי-אפשר לעבור עליהן לסדר היום.

איתן כבל: זה פלילי מה שהם אומרים.

איתן כבל: ראסם, בבקשה.

<ראסם נאטור: מה שאמרו האנשים זה ברחוב ואנחנו לא שם.

<ראסם נאטור: בנווה מדבר יש 340 דונם ופיתחנו שלב ראשון.

<ראסם נאטור: ראש המועצה יכול לדבר.

<ראסם נאטור: זה תקוע בגלל נושא ההסדרה והכדור נמצאת בידי הרשות.

<ראסם נאטור: בערוער סיימנו פיתוח וגם שדרוג ושיפור קרקעות, 80 דונם, סיימנו.

<ראסם נאטור: תל שבע לא קיבל אצלנו מענה.

איתן כבל: למה לא קיבל מענה?

<יגאל צרפתי: היתה לתל שבע תב"ע מאושרת לאזור תעשייה.

<יגאל צרפתי: הרשות משיקולים של הסבה את זה למגורים.

<יגאל צרפתי: לאחר מכן התחילה להכין תכנית חדשה, שלאחרונה קיבלה תוקף בוועדה המחוזית.

<ראסם נאטור: אל קאסום, היה קודם כל אל בסמה שפוצלה.

<ראסם נאטור: רוב הכסף היה באבו בסמה ואחר-כך אל קאסום הצליחו תוך שנה וחצי.

<ראסם נאטור: זה היה משהו מאוד רציני והצליחו לעשות תב"ע תוך שנה וחצי.

<ראסם נאטור: זה היה מדהים.

<ראסם נאטור: אנחנו תקצבנו אותם באזור תעשייה חדש והם התחילו לעבוד.

<ראסם נאטור: יש שם חברה מפתחת.

<ראסם נאטור: השטח הוא 170 דונם.

<ראסם נאטור: לגבי חורה ולקיה.

<ראסם נאטור: בחורה הסתיימו 50 דונם והם קיבלו מענה בשוקת, כל אחד מקבל 25% משוקת שתקום, 1,500 דונם.

<ראסם נאטור: כסיפה לא קיבלה מענה כי לא היה תב"ע.

<ראסם נאטור: אני מדברת על החלטת ממשלה 3708 הראשונה.

<ראסם נאטור: רהט, כמובן, אמרנו 360 דונם חדשים, עכשיו בצפוני.

<ראסם נאטור: הם קיבלו מענה גם בעידן הנגב.

<ראסם נאטור: זה סך הכול השקעות שלנו.

<ראסם נאטור: בדונמים אפשר להגיע ל-1,680 דונם בסך הכול.

<ראסם נאטור: כמובן, חלק מהיישובים אנחנו עובדים עכשיו גם בתכנון, גם בשדרוג וגם בפיתוח.

<ראסם נאטור: אני רוצה להגיד לכולם, כשמגישים בקשה, הכול דרך האינטרנט כך שאין לנו קשר עם האדם.

<ראסם נאטור: כך שמה שקורה שם - - -

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: נציג משרד הפנים, בבקשה.

<ניסימי נעים נאור: אני ממונה על חלוקת גבולות והכנסות.

<ניסימי נעים נאור: היחידה שלנו, שמנוהלת על-ידי שירי שניצקי, אחראית בעצם על הפעילות של שבע הוועדות הגיאוגרפיות שעובדות בכל הארץ.

<ניסימי נעים נאור: כפי שצוין פה, הן כבר לא ועדות אד הוק אלא ועדות קבועות שמתעמקות בנושא, שמתעמקות במרחב, ומקבלות את ההחלטות על בסיס ראיית רוחב.

<ניסימי נעים נאור: כמה נקודות שאני רוצה להעלות לגבי הוועדות.

<ניסימי נעים נאור: בתפיסה שלנו, אנחנו חלק מאגף לפיתוח כלכלי של משרד הפנים.

<ניסימי נעים נאור: המשמעות היא, שלוועדות יש חשיבות עליונה מבחינתנו בפיתוח הכלכלה ובהשפעה הכלכלית של יישובים.

<ניסימי נעים נאור: אחד האספקטים שהוועדות מתייחסות אליהם כשהן באות לחלק הכנסות, או לשנות גבולות, זה באמת האיתנות של הרשות.

<ניסימי נעים נאור: המטרה שלנו היא להגיע למצב שהרשויות איתנות והרשויות מסוגלות לעמוד על הרגליים של עצמן, בדיוק כמו שקרה עם רהט, עם הסיפור של עידן הנגב, שבאמת היתה לו השפעה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה לא סיפור שלכם.

איתן כבל: הוא לא ניסה לקחת לעצמו את הקרדיט.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשהחלוקה היא 44% ל-60,000 ו-56% ל-60,000.

עבד אל חכים חאג' יחיא: מה ההיגיון שעומד מאחורי החלוקה הזאת?

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה מה שאנחנו רוצים לשמוע.

<ניסימי נעים נאור: אני יכול לומר בצורה מאוד פשוטה.

<ניסימי נעים נאור: במקרה הספציפי הזה, זה היה ההסכם שאליו הגיעו הרשויות.

<ניסימי נעים נאור: הרשויות הגיעו להסכם והוועדה אישרה.

איתן כבל: תתקדם.

<ניסימי נעים נאור: יש לנו כרגע במנדט הוועדה את הסיפור של אזור התעשייה שוקת - - -

<קריאה: אם כבר העלית את זה, מי שחתם על הסכם הזה הוא גומעה אלקססי.

<קריאה: הוא חבר שלי ושלך.

<קריאה: יש הסכם, התגלגל לטאלל, התגלגל לכולם.

<קריאה: זה הסכם ליהודים וערבים, משהו משותף.

<קריאה: הסכם גרוע.

<קריאה: תגיד להם, אני הייתי ילד כשעשו את ההסכם הזה.

איתן כבל: עזבו, העניין ברור.

<ניסימי נעים נאור: יכול מאוד להיות, אגב, שהנושא הזה יעלה שוב לוועדה במסגרת דיונים נוספים.

<ניסימי נעים נאור: כרגע על שולחן הוועדה מונח הסיפור של אזור התעשייה שוקת, עם חלוק בין המועצות בני שמעון, מיתר, לקיה וחורה.

<ניסימי נעים נאור: יש בה מנדט גם לבחינה של חלוקת הכנסות מאל קאסום.

<ניסימי נעים נאור: בשגב שלום, מה שלא קשור לוועדה, יש תכנית להרחבת אזור התעשייה, שזה אזור תעשייה לא משותף.

<ניסימי נעים נאור: באופן כללי אומר, שהצורה שבה הוועדות עובדות, שהן מזמינות אליהן את כל הנוגעים בדבר, את כל הרשויות.

<ניסימי נעים נאור: מבחינתנו ומבחינת הוועדות יש עדיפות כמה גבוהה להגיע להסדר חלוקת הכנסות ושינוי גבולות בהסכמה, כמו שהיה עכשיו עם בני שמעון, מאשר שהוועדה תכפה את דעתה, דרך המלצה למנכ"ל ולשר.

<ניסימי נעים נאור: עוד אומר, שיש אפשרות כל הזמן לעלות לוועדה נושאים עתידיים, כמו למשל, הנושא של מישור רותם, שרשויות יכולות להגיע איתו לוועדה.

איתן כבל: תודה אדוני.

<סולטאן אבו עבייד: אני מנהל סניף "שתיל" בבאר-שבע.

<סולטאן אבו עבייד: לגבי עבודה של הוועדה הגיאוגרפית בבאר-שבע.

<סולטאן אבו עבייד: אחד הנושאים שעומד על סדר יומה זה האזור של פתחת ערד, כל השטח בין מיתר וחורה מערבית עד לערד.

<סולטאן אבו עבייד: הוגשה בקשה לשינוי ולצרף עוד מועצות למנדט שלה, בעיקר כי היא הזמינה למנדט הזה רק רשויות יהודיות ולא הזמינו מועצות בדואיות שגובלות בנושא הזה.

<סולטאן אבו עבייד: פנינו ולחצנו כן הסכימו לשמוע את האנשים.

<סולטאן אבו עבייד: אבל בסוף, כשאנשים באו עם ההצעות שלהם, גם שתי המועצות האזוריות, בעיקר המועצות של אל קאסום וחורה עם ההצעות שלהן וגם תושבים של כפרים שנמצאים באזור הזה, הוועדה אומרת:

<סולטאן אבו עבייד: עכשיו המנדט שלנו זה רק לשייך את היישוב לבנה שני ורק בזה אנחנו נתעסק.

איתן כבל: תודה אדוני.

איתן כבל: כן, יש מישהו אחר?

איתן כבל: שם ותפקיד, גברתי.

<שירי שיניצקי: שמי שירי שיניצקי, אני מנהלת תחום שינויי גבולות וחלוקת הכנסות במשרד ה פנים.

איתן כבל: אני לא כועס עלייך, אני פשוט רוצה שהפרוטוקול יבין.

<לאה ורון: אתם פשוט לא נרשמתם.

<שירי שיניצקי: צר לי.

<שירי שיניצקי: הסוגיה שהאדון המכובד משתיל העלה, היא שאלה שאינה קשורה לאזורי תעשייה משותפים.

<שירי שיניצקי: היא קשורה לנושא שקשור בתוך הוועד הגיאוגרפית לאזור הדרום, אזור מבואות ערד.

<שירי שיניצקי: כפי שציינו קודם, הוועדה יכולה לעסוק במספר נושאים בהתאם למנדט שלה.

<שירי שיניצקי: כפי שהוסבר לכם, אכן המנדט כרגע לא כולל את הרשויות אל קאסום וחורה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: השאלה למה?

<קריאה: לגבי הכנסות, גם רהט.

<שירי שיניצקי: אבל זה לא קשור לחלוקת הכנסות.

איתן כבל: מי קובע מה הוא המנדט?

<שירי שיניצקי: המנכ"ל של המשרד שלנו.

איתן כבל: אני מבין שזה לא את.

<שירי שיניצקי: המנכ"ל קיבל החלטה - - -

איתן כבל: יקירה, הוא שאל שאלה.

איתן כבל: את עונה בסדר, רק לא למה שהוא רצה.

איתן כבל: בשורה התחתונה , זאת מדיניות שנקבעה על-ידי מנכ"ל - - -

<שירי שיניצקי: זה לא מדיניות, זה רק עניין של מנדט.

איתן כבל: זה לא משנה, תקראי לזה יעקב.

איתן כבל: אני מדבר איתך ברמת העיקרון, איך הדברים פועלים.

איתן כבל: נכון לרגע זה, המנדט, המדיניות, או איך שנקרא לזה, היא שלא עוסקים בעיין הזה.

איתן כבל: הוא מבקש לדעת למה.

איתן כבל: אני מבקש מאדוני להוציא אלי פניה מסודרת.

איתן כבל: תסביר לי בעמוד אחד, אם זה שני עמודים אני לא קורא.

<ריאד אבו אלקיען: יש עוד חסם ואני קורא לזה אתגר.

<ריאד אבו אלקיען: יש 59 משפחות שעשו הסדרה ולא נתנו להם למנף את הקרקע שלהם.

<ריאד אבו אלקיען: אומרים לי: תביא אותם כמודל אחרים.

<קריאה: אני רוצה לומר דבר אחד.

<קריאה: מדינת ישראל רוצה כלכלה וזה ועדת הכלכלה.

<קריאה: אני קודם כל מברך את יושב ראש הוועדה וגם את החברים וגם את חברי הכנסת.

<קריאה: אם יש בדואים ערבים בנגב ורוצים להקים מושב כמו המושב בישראל, למה לא?

איתן כבל: נורי, אני רוצה להזכיר לך שכשאתה ואני ניהלנו משא ומתן לפני למעלה מ-20 שנה, דיברנו על הקמת התיישבות שיודעת לתת מענה לבדואים שירצו להמשיך ולעסוק בחקלאות.

<קריאה: 500 משפחות.

איתן כבל: לא ניתן לך את המענה ברגע זה.

<קריאה: לקדם כל פרויקט כזה מקדם משפחה - - -

איתן כבל: אני מסכים איתך ואני אתמוך בכל מהלך כזה.

<קריאה: עוד פעם, אני מבקש את התערבותך, שים את משקלך.

<קריאה: אני זוכר איך שמת את המשקל שלך בעבדה בזמן רבין.

<קריאה: היישוב הזה שהיום קיים, זה בזכות המשקל שלך.

איתן כבל: הורגים אותי על זה.

<קריאה: אני הייתי אז עוזר פרלמנטרי ורצו אליו.

<קריאה: הוא הכניס אותנו למשרד של רבין ואמר שאנחנו עושים את העסקה הזאת.

<קריאה: בזכותו היום יש כפר שקוראים לו עבדה.

איתן כבל: הלאה.

<קריאה: אני אומר לך, רמ"י עושה לנו את המוות.

<קריאה: יש לנו חזיתות מסחריות, הכול מסודר, תכנית מאושרת.

<קריאה: אנשים הולכים ועושים היום יזמות.

<קריאה: תופס אותם המנהל לחתימה כי אין טאבו ומעטים עושים טאבו.

<קריאה: הוא דורש אלף שקל למטר מסחרי בתכנית.

<קריאה: אם אתה בונה 200 מטר מסחרי, אתה צריך לשלם אגרת השבחה למנהל 200,000 שקלים.

<קריאה: יש כאלה שמה עושים?

<קריאה: בונים בנייה בלתי חוקית, כאילו בית.

<קריאה: אחר-כך הורסים, אחר-כך צווי הריסה.

<קריאה: אני מבקש, אדוני.

<קריאה: הם רוצים שיעשו הסתייגות לגבי השבחה, להביא שמאי, שמאי מכריע.

<קריאה: אם אפשר אדוני, מבחינה כלכלית, לדבר איתם לעודד את זה.

איתן כבל: תעביר אלי פניה מסודרת, אני אדבר איתם.

איתן כבל: אני רוצה לסכם.

איתן כבל: תודה רבה לכם.

איתן כבל: אני שוב רוצה להודות למי שהעלה את העניין על סדר היום.

איתן כבל: תיראו, האמת היא שלא הרבה השתנה.

איתן כבל: אני מוכרח לומר לכם את זה למרות כל הדברים.

איתן כבל: נעשים דברים טובים, ואני חס וחלילה לא מנסה – אבל עדיין הפער הוא כל-כך גדול.

<אל עוברה חוסיין: אני מבקש להגיד שני משפטים.

<אל עוברה חוסיין: אני מרהט, חבר ועדת היגוי ערבי בנגב.

<אל עוברה חוסיין: אני רק רציתי לבקש שיהיו נציגים ערביים בתוך הוועדות.

<אל עוברה חוסיין: הוועדה המחוזית, ועדת תכנון ובנייה.

<אל עוברה חוסיין: יש כמה ועדות של המנהל.

עבד אל חכים חאג' יחיא: ביקשתי את זה בהתחלה.

<אל עוברה חוסיין: בוועדת המנהל אין לנו אף נציג.

<אל עוברה חוסיין: יש לנו אוכלוסייה ערבית שסובלת מחוסר במגרשים, חוסר בנייה, חוסר תכניות.

<אל עוברה חוסיין: הכול גם בגלל שאין חברי ועדה מהאוכלוסייה הערבית.

<אל עוברה חוסיין: יש משרדים לממשלה.

<אל עוברה חוסיין: אני חושב שאנחנו כאוכלוסייה הערבית, כמו כל אזרח בישראל, אנחנו לא צריכים לקבל תקציבים בעקיפים דרך משרדים אחרים.

<אל עוברה חוסיין: משרד הרווחה, למשל, שנקבל כספים דרך העירייה.

<אל עוברה חוסיין: החינוך אותו דבר.

<אל עוברה חוסיין: כל דבר שיבוא דרך המשרדים הממשלתיים.

<אל עוברה חוסיין: למה צריך להיות משרד במיוחד לבדואים בנגב?

איתן כבל: בוא נסכם כך.

איתן כבל: הקשבתי לכם ברוב קשב.

איתן כבל: לא הרבה השתנה בעשרים השנים האחרונות.

איתן כבל: לא באתי לפתור את כל בעיות.

איתן כבל: בואו ננסה להיות מאוד ממוקדים.

איתן כבל: רסאם, אני מבקש לשלוח לוועדה את החומר שנוגע לפיתוח אזורי תעשייה ותעסוקה בנגב.

איתן כבל: אם תוכלו, בזמן שאתם כותבים לנו, אני רוצה לדעת מה הם חסמים המרכזיים מצד המדינה ורשויות המדינה.

איתן כבל: זה לא שהם צדיקים שונים, שאף אחד לא יתבלבל.

איתן כבל: לפעמים כדי לסלול כביש או מדרכה, אני מכיר את זה וזה לא פשוט.

איתן כבל: גם החברה צריכה לדעת להתמודד.

איתן כבל: אם היא רוצה רווחה, היא צריכה בחלק מהדברים להשתתף.

איתן כבל: אני יודע כמה ראשי הרשויות "קורעים את התחת" בשביל 20 סנטימטר ימינה ושמאלה.

איתן כבל: אבל לא זאת ליבת הבעיה, בואו לא נתבלבל.

איתן כבל: אם זאת היתה הבעיה, 20 סנטימטר לפה ולשם היינו אומרים: ובא לציון גואל, הגענו לגאולה.

איתן כבל: אנחנו עדיין רחוקים מלהיות שם.

איתן כבל: עדיין יש בעיות יסוד.

איתן כבל: עד שלא תתקבל החלטה שיודעת להתנהל בלי להחזיק את נושא המקרקעין כשוט אל מול הפיתוח – חברים, אתה מסתובבים ביישובים הבדואים.

איתן כבל: אני לא רוצה להתבטא וזה גם לא יהיה נכון להתבטא במושגים של עולם שלישי ודברים כאלה.

איתן כבל: צריך להעצים את היישובים.

איתן כבל: חלק מהשינוי שכולכם חייבים לעבור אותו, לדבר על הבית שלכם כמו רהט.

איתן כבל: אני הייתי גאה בך שקפצת בעניין הזה, כי אתה רוצה שיתייחסו לרהט ממקום אחר, ממקום צומח, מקום מתפתח ולא ממקום של חולשה.

איתן כבל: בכל מקום שאתה הולך אומרים: רהט, רהט רהט, 40% אבטלה.

איתן כבל: זאת התחלה של שינוי.

איתן כבל: כשאתה מדבר על המקום בו אתה נמצא בשפה אחרת.

איתן כבל: שאף אחד לא יתבלבל.

איתן כבל: זה לא שרהט זה סביון או עומר כי זה לא.

איתן כבל: אבל אתה מתחיל לבצע שינוי.

איתן כבל: המדינה, לצערי, חוטאת בצורה עצומה לבדואים.

איתן כבל: היה רגע לזמן קצר בתקופת ממשלת רבין והוא נסגר, נסגר לגמרי.

איתן כבל: באמת אני אומר לכם, לא נעים להגיד, יגאל.

איתן כבל: אתה יודע, זה דיבור של אחוקים.

איתן כבל: אנחנו עושים כנס, באים האנשים.

איתן כבל: רסאם אומר את מה שנעשה, אלה באים ואומרים.

איתן כבל: תודה רבה עד התלונות הבאות.

איתן כבל: זה לא שבאמת קורים דברים.

איתן כבל: אני אומר לכם, המגזר הבדואי זאת פצצה מתקתקת.

איתן כבל: אני אומר את זה בגלל הכאב הגדול שמתקיים שם.

איתן כבל: יש לו פוטנציאל עצום.

איתן כבל: הרי דיברנו על הבדואים במושגים אחרים לגמרי.

<קריאה: צריך לבדוק את ההסכם ההעמלה בין 16 שייחים בדואים בנגב לבין ראשי מדינת ישראל.

איתן כבל: נכון, אני התכוונתי לזה.

איתן כבל: לכן, אני מאוד מבקש.

איתן כבל: חוץ מהפניות שביקשתי, אני רוצה להיות ממוקד בכל הנוגע לפיתוח של אזורי תעשייה.

איתן כבל: יגאל, אתה יודע שאני יודע איזה להזיז דבר או שניים, לבלבל את המוח ולא לוותר.

איתן כבל: אז אנא, אני אומר גם לכם.

איתן כבל: הבאתי אתכם לפה כדי שאתם תנצלו אותנו.

איתן כבל: גם לכם קשה במערכות שלכם.

איתן כבל: אתם לא פה מספרים את הכול, כמו ששאל הנציג של שתיל: מה, היא קובעת את המדיניות?

איתן כבל: בסוף יש מדיניות על, יש ממשלה שמחליטה איפה חשוב לה ונכון לה תקציבים.

איתן כבל: אני רוצה לצאת מפה בנימה אופטימית.

איתן כבל: אני חושב שהפוטנציאל שמתקיים במגזר הוא עצום.

איתן כבל: במה שתלוי בי, אני פונה אליכם ולא בפעם הראשונה.

איתן כבל: תנצלו את העובדה שאני נמצא כאן כדי לסייע לכם.

איתן כבל: תודה רבה, הישיבה נעולה.