ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 836, 2017-10-31 10:34

רועי פולקמן: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

ג'מעה אזברגה: תודה רבה אדוני יושב ראש הוועדה חבר הכנסת פולקמן.

ג'מעה אזברגה: תודה רבה לחברי חבר הכנסת טלב אבו עראר על היוזמה שיזם היום.

ג'מעה אזברגה: אנחנו באנו להציג נושא שהוא עניין של החלוקה ברשויות המקומיות שמתרחשת כתוצאה מהארנונה או מהמסים שהעיריות והמועצות בדרום גובות והחלוקה של המגזר הבדואי.

ג'מעה אזברגה: העושר המוניציפאלי שמתייחס לחלוקת הכנסות ממקורות ארנונה ברשויות המקומיות, מחדש משאבי קרקע, בין היתר אין בזה בכלל שוויון.

ג'מעה אזברגה: מדובר על כ-99.9 אחוזים מההכנסה מארנונה שמשלמים מתקנים ממשלתיים, בין היתר גם ביטחוניים, שהולכים לרשויות המקומיות היהודיות.

ג'מעה אזברגה: 0.2 אחוזים בלבד הולכים למועצות הערביות ויש מועצה שמקבלת ויש מועצה שנותנת.

ג'מעה אזברגה: המועצה שנותנת או מחלקת כמו למשל עיריית דימונה, מחלקת לערערה לישובים שהם באשכול.

ג'מעה אזברגה: יצרו מעין אשכול ומחלקים את הארנונה.

ג'מעה אזברגה: אין קריטריון ברור לעניין הזה.

רועי פולקמן: אני אמקד שאלה אחת .

רועי פולקמן: אנחנו מתייחסים לקרן הארנונה שחוקקנו כאן בדיוני התקציב האחרונים.

רועי פולקמן: הנושא היה שיש רשויות שהקופה הזאת של ההפניה מגופים ציבוריים ובסיסי צה"ל וכולי עוברת לקופה ממשלתית – אנחנו קוראים לזה רשויות שנותנות כסף לעניין הזה – ויש חלוקה.

ג'מעה אזברגה: הרשויות שמקבלות.

רועי פולקמן: יש כאן מישהו מאגף תקציבים?

רועי פולקמן: לא.

רועי פולקמן: מה שאתם אומרים זה שבפועל נפגעה ההכנסה של חלק מהרשויות הבדואיות בנגב בגלל שיטת החלוקה הזאת שבעצם באה לחלק נכון יותר את הכסף.

רועי פולקמן: בעצם היא באה לברך ויצאה מקללת.

רועי פולקמן: זה מה שאתם אומרים.

רועי פולקמן: אני מבין נכון?

רועי פולקמן: זה האירוע?

ג'מעה אזברגה: כן.

ג'מעה אזברגה: זה מה שאנחנו אומרים וזאת האמת.

ג'מעה אזברגה: בשלב מסוים גדעון סער עת היה שר הפנים הקים ועדה על מנת לשנות את המצב הזה.

ג'מעה אזברגה: אנחנו מברכים על היוזמה הזאת.

ג'מעה אזברגה: הוועדה שהקים המליצה כמה המלצות אבל ההמלצות האלה לא בוצעו הלכה למעשה.

רועי פולקמן: איזה המלצות?

ג'מעה אזברגה: תכף אני אתייחס לכך.

ג'מעה אזברגה: חלוקת הכנסות מכל אזור מניב ארנונה, שיעורי הכנסת עבור כל רשות וגבולות הרשויות ביחס לאזורים.

ג'מעה אזברגה: נקבעו כמה קווים מנחים לפעילות.

ג'מעה אזברגה: זאת אומרת, צמצום פערים בחלוקת המשאבים בין הרשויות בדרום.

ג'מעה אזברגה: שנית, שיוך מוניציפאלי המבוסס על מידת הקרבה של הנכס המניב לרשות המקומית.

ג'מעה אזברגה: זאת אומרת, הקרבה הגיאוגרפית לישוב.

ג'מעה אזברגה: שלישית, כיבוד הסכמים שנערכו בין הרשויות בעצמן.

ג'מעה אזברגה: רביעית, סיפוח שטחים גליליים חסרי מעמד מוניציפאלי לרשויות.

ג'מעה אזברגה: נכון ל-2017, הדוח שפורסם, לצערי לא היה שינוי דרסטי בעניין הזה למרות ההמלצות.

רועי פולקמן: בוא נעשה סדר.

רועי פולקמן: קודם כל, מה זה לא שינוי דרסטי?

רועי פולקמן: אזורי התעשייה המשותפים?

ג'מעה אזברגה: אנחנו מדברים על ארנונה.

רועי פולקמן: אזורי תעשייה זה גם ארנונה.

ג'מעה אזברגה: לא.

ג'מעה אזברגה: ארנונה שמגיעה ממתקנים.

רועי פולקמן: אתה מדבר רק על מתקנים ציבוריים.

ג'מעה אזברגה: כן.

רועי פולקמן: ההמלצות שהקראת יושמו במלואן.

רועי פולקמן: ברגע שהוקמה קרן הארנונה, מה שאתה אמרת מתייתר.

רועי פולקמן: עכשיו יש דיון על הנוסחה.

רועי פולקמן: בפועל לקחו את כל הכסף, שמו אותו בקופה מרכזית ועכשיו יש דיון על החלוקה.

רועי פולקמן: אני מציע שנדבר ברובד קצת יותר עקרוני כי לגבי הנוסחה עצמה אנחנו צריכים כאן את נציגי אגף התקציבים או את נציגי משרד הפנים שעסקו בנוסחה.

רועי פולקמן: כלומר, בעיקר נציגי משרד הפנים.

רועי פולקמן: אתה יכול להתייחס לנוסחת החלוקה?

<ניסימי נעים נאור: עדיין לא פורסמה נוסחת החלוקה של קרן הארנונה.

רועי פולקמן: למה כבר קמה צעקה מהישובים שיש פגיעה?

רועי פולקמן: אם אין הגדרה, למה הם יודעים שהם נפגעים?

ג'מעה אזברגה: הם טוענים שהם מקופחים.

<ניסימי נעים נאור: אני לא יודע לעניין הטענה.

<ניסימי נעים נאור: אני גם לא יודע באיזו מידה.

<ניסימי נעים נאור: לא שאלו אותנו.

<ניסימי נעים נאור: אנחנו לא הודענו לרשויות באופן רשמי מה החלוקה של קרן הארנונה.

מיקי רוזנטל: ובאופן לא רשמי?

<ניסימי נעים נאור: יכול להיות שיש בדיקות כאלה ואחרות.

<ניסימי נעים נאור: אין באופן רשמי מסמך משר הפנים שאומר שזוהי חלוקת קרן הארנונה.

<ניסימי נעים נאור: לא יכול היום לבוא ישוב ולהודיע שהוא נפגע או מקופח.

רועי פולקמן: אתה יודע להגיד שהישובים האלה - עוד מעט נכנסים לאישור תקציב הרשות ל-2018 - מקורותיהם מאותה חלוקה היסטורית שהייתה בארנונה, אני לא מדבר עכשיו על מקורות אחרים שיכולים להיות שינויים, האם אתם יכולים להגיד שאתם יודעים או ההחלטה הברורה שלכם היא שהם לא ייפגעו?

רועי פולקמן: אני לא יודע כרגע על גידול או לא גידול.

רועי פולקמן: זאת אומרת, רשויות לא ייפגעו בגלל המודל החדש הזה.

<ניסימי נעים נאור: אני לא יודע להגיד באופן גורף שכל הרשויות לא ייפגעו.

יצחק וקנין: חלק מהרשויות ודאי ייפגעו.

יצחק וקנין: אני לא יודע אם זה נוגע דווקא להם.

יצחק וקנין: הישובים הבדואים, אני לא חושב שהם ייפגעו אלא להפך, הם ייהנו מהדבר הזה.

רועי פולקמן: זה הדיון.

ג'מעה אזברגה: אנחנו מדברים על אזורים טריטוריאליים ואם אתה לוקח למשל מועצה והרוב המכריע של הכפרים הבלתי מוכרים נמצאים בתחום האזור הגיאוגרפי עליו אנחנו מדברים.

ג'מעה אזברגה: לא רק זה אלא הפגיעה היא פעמיים.

ג'מעה אזברגה: פעם אחת היא כאשר הרשות המוניציפאלית מורחבת, נגיד הר הנגב בארבעים אלף או ב-400 אלף דונם והוא בתחום שיפוטו של הר הנגב.

ג'מעה אזברגה: זה בא על חשבון הכפרים הבלתי מוכרים.

רועי פולקמן: הכפרים הבלתי מוכרים, זה לא קשור.

<קריאה: לא קיים בכלל.

רועי פולקמן: הכפרים הבלתי מוכרים לא מקבלים ארנונה.

ג'מעה אזברגה: הדבר השני הוא שהוא גובה ארנונה מהמתקנים שנמצאים שם.

רועי פולקמן: ברור.

ג'מעה אזברגה: בטח שזה ברור.

ג'מעה אזברגה: בכפרים הקיימים, עוד יותר.

ג'מעה אזברגה: שגב שלום למשל שגובל פחות או יותר בהר הנגב, הוא יקבל פחות.

ג'מעה אזברגה: 0.2 מקבל מתוך התקציב הזה.

ג'מעה אזברגה: גם הוא לא יקבל ארנונה מהמתקנים שגובלים אתה וזאת אחת המלצות הוועדה.

<טאבת אבו רס: אני מנכ"ל משותף של יזמות קרן אברהם ומאוד מתעניין בנושא.

<טאבת אבו רס: אני רוצה להדגיש שהחלוקה לא צודקת.

<טאבת אבו רס: קודם כל, אני מברך על המהפך מאז 2014.

<טאבת אבו רס: עצם ההחלטה על חלוקה יותר שוויונית היא טובה אבל בטח ובטח לא מספיק.

<טאבת אבו רס: אני אתן דוגמה אחת או שתי דוגמאות.

<טאבת אבו רס: היום משדה התעופה נבטים ספי מקבלת עשרים אחוזים.

<טאבת אבו רס: יפה, אבל שאר הכסף הולך בעיקר לדימונה ולערד.

<טאבת אבו רס: השאלה מדוע מועצה אזורית אל קסום שהיא מועצה אזורית בדואית מקבלת רק עשרה אחוזים ועדיין לא קיבלה את הכסף הזה אבל נקבע שהיא תקבל רק עשרה אחוזים.

<טאבת אבו רס: שדה התעופה עצמו, רובו ככולו, על אדמות מסביב לישובים שהם חלק מהמועצה האזורית.

<טאבת אבו רס: לכן החלוקה היא לא שוויונית.

<טאבת אבו רס: עשרה אחוזים למועצת אל קסום.

<טאבת אבו רס: חשבתי שראש מועצת אל קסום יהיה כאן.

רועי פולקמן: כמה תושבים יש במועצה?

<טאבת אבו רס: מועצת אל קסום נותנת שירותים לעשרות אלפי תושבים אבל זאת מועצה שמורכבת משבעה ישובים ויש בה, רשומים, רק כ-17-18 אלף תושבים.

<טאבת אבו רס: שירותים היא נותנת להרבה יותר כפרים, לכפרים הלא מוכרים.

<טאבת אבו רס: זה עניין אחד.

<טאבת אבו רס: אם כבר הולכים בכיוון הזה, השאלה מדוע לא תהיה חלוקת ארנונה יותר מוצדקת לכל הנגב.

<טאבת אבו רס: לרשויות מקומיות אחרות.

<טאבת אבו רס: אין שום צדק שהמועצה האזורית תמר, עם 1,500 תושבים שלה, על ארבעת הישובים שלה, לוקחת את כל הכסף הזה מעל ים המלח, גם מבתי המלון של ים המלח.

<טאבת אבו רס: אני חושב שאפשר לחלק את זה גם לרשויות מקומיות יהודיות כמו ערד ודימונה שיכולות להרוויח מזה וגם לישובים בדואים.

<טאבת אבו רס: הוחלט שהקמ"ג מועבר ממועצה אזורית תמר לדימונה.

<טאבת אבו רס: אני חושב שהנזק של קמ"ג או העובדים של ים המלח הם עובדים בדואים, בקמ"ג עדיין אין עובדים בדואים אבל מקווים שיום אחד זה יקרה והם יעבדו שם, ולכן החלוקה יכולה להיות יותר צודקת.

<טאבת אבו רס: בואו נחשוב על הנגב כעל שטח אחד, על התושבים שחייבים לעזור לכולם, יהודים כערבים, ונתחיל בבדואים.

<טאבת אבו רס: תודה.

רועי פולקמן: תודה.

רועי פולקמן: עוד התייחסויות.

<שירי שניצקי: אני מנהלת תחום שינוי גבולות וחלוקת הכנסות במשרד הפנים.

<שירי שניצקי: בהמשך למה שעידו לבנה ממחוז הדרום אמר, אני חושבת שיש כאן שני דברים, גם סוגיית קרן הארנונה כפי שציינת, קרן לצמצום פערים, וגם סוגיית חלוקת ההכנסות כפי שהתייחסו.

<שירי שניצקי: מבחינת הוועדה.

<שירי שניצקי: לנו יש ועדות גיאוגרפיות שפרוסות בכל הארץ.

<שירי שניצקי: הוועדה הגיאוגרפית של אזור הדרום, בעקבות אובדן מעמד עיר עולים, בוחנת מחדש את חלוקת ההכנסות מהאתרים שנבחנו ב-2013 ושהשר לשעבר החליט לגביהם ב-2014.

<שירי שניצקי: זאת אומרת, השר אריה דרעי בעצם הטיל על הוועדה לבחון מחדש את סוגיית חלוקת ההכנסות מרמת הנגב, חלוקת ההכנסות מדימונה לגבי נבטים, וגם לבחון מחדש את חלוקת ההכנסות מרמת בקע לנאות חובב ואנחנו ממתינים לשיוך המוניציפאלי שזה באמת ממתין לאישור שר האוצר ואז יהיה אפשר לבחון את חלוקת ההכנסות מחדש לאזור רמת בקע שמשויך לנאות חובב.

<שירי שניצקי: יחד עם זה, זה יחד עם ה-140 מיליון שקלים שמחולקים מהקרן לכיסוי פערים, זה אמור לתת את המענה למה שהחברים כאן העלו.

רועי פולקמן: את יכולה לומר מילה על הרציונל?

רועי פולקמן: מה הקריטריונים?

רועי פולקמן: לגבי עיר עולים, היו כאן דיונים ארוכים.

רועי פולקמן: מה הקריטריונים לבחינת אותו מנגנון חלוקת הכנסות?

רועי פולקמן: זה פר תושב?

רועי פולקמן: לכאורה מה המנגנון?

רועי פולקמן: איך מחליטים?

רועי פולקמן: יש לי עכשיו את נבטים, זה נכס מניב ועכשיו יש לי כמה רשויות סביבו.

רועי פולקמן: יושבת הוועדה ואני שואל איך היא מחליטה.

רועי פולקמן: מעניין אותי לשמוע בגדול מה הם הפרמטרים.

<שירי שניצקי: זאת שורה ארוכה מאוד של פרמטרים.

<שירי שניצקי: זה יכול להיות מענק האיזון של הרשות, מספר התושבים שלה, הרמה הסוציו אקונומית, החוזק עצמו של הרשות המקומית שזה מדד שעובדים עליו בימים אלו יחד עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, המרחק מהמתקן עצמו, מידת ההשפעה שלו על הרשות המקומית, תושבים.

רועי פולקמן: בסוף זאת לא נוסחה.

<שירי שניצקי: אין נוסחה מתמטית.

רועי פולקמן: כי במענק האיזון – במקרה בזמנו היה לי עובד שהיה אחד היחידים במדינת ישראל שידע מה יש בקופסה השחורה הזאת שנקראת נוסחת מענקי האיזון שהיא נוסחה מאוד מוזרה – בנו נוסחה שיש בה עיוותים אדירים.

רועי פולקמן: היא נוסחה עם המון בעיות אבל היא נוסחה.

רועי פולקמן: כאן אנחנו אומרים שאין נוסחה.

רועי פולקמן: כאילו החלטה כזאת שצריך לשבת ולשקלל כל מיני פרמטרים וזהו.

<שירי שניצקי: לא.

<שירי שניצקי: אין נוסחה מתמטית.

<אסף רז: אני משתי"ל.

<אסף רז: כבוד היושב ראש, אני חושב ששמת את האצבע על הנקודה הנכונה.

<אסף רז: הנושא של הנוסחה הוא באמת נושא שצריך לדון בו ואנחנו בתחילת הדיון בו.

<אסף רז: אני רוצה להעיר נקודה נוספת.

<אסף רז: בעקבות המעבר לקרן הארנונה, אנחנו כבר העלינו את זה בעבר, הרשויות שבעבר חילקו הכנסות במסגרת צווי חלוקת ההכנסות, מקבלות פיצוי.

<אסף רז: אפשר לקרוא את זה בהוראות החוק של קרן הארנונה.

<אסף רז: הן מקבלות פיצוי על כך שהן גובות פחות הכנסות.

רועי פולקמן: נכון.

<אסף רז: הרשויות שהיו אמורות ליהנות מאותה חלוקת הכנסות במסגרת חלוקת ההכנסות, לא מקבלות את הפיצוי הזה.

<אסף רז: כאן הבעיה הנקודתית עם קרן הארנונה.

<אסף רז: אני חושב שצריך למצוא מנגנון שיעשה תיקון לעיוות הזה כי בעצם כרגע הרשויות שהיו אמורות ליהנות מחלוקת ההכנסות בוועדות של 2014, שזה בהחלט מהלך מבורך, לא נהנות מזה.

<אסף רז: גם הרשויות שמקבלות הכנסות, הרשויות שמקבלות עכשיו פיצוי – דימונה, רמת נגב – מקבלות פיצוי במסגרת הארנונה, אנחנו יודעים שנאמר להן לא לחלק כמו שהן חילקו במסגרת צווי חלוקת ההכנסות.

רועי פולקמן: תן לי לדייק ולראות אם אני מבין נכון.

רועי פולקמן: אתה אומר שהיה מודל חלוקה חדש ב-2014.

רועי פולקמן: אחר כך באנו ושמנו עליו את רעיון קרן הארנונה לצמצום פערים ואתה אומר שהם קצת יירטו אחד את השני.

רועי פולקמן: זאת אומרת, תכנית חלוקת ההכנסות של 2014 הייתה דבר אחד שאמורה הייתה לתת איזשהו אופק לחלק מהרשויות, לצורך העניין הרשויות הבדואיות, ואחר כך באנו עם קרן הארנונה וזה אולי להשקפתכם מקצץ את זה.

רועי פולקמן: זה מה שאתה בעצם אומר.

<אסף רז: לא.

<אסף רז: לגמרי לא.

<אסף רז: אני חושב שהמהלך של קרן ארנונה הוא מהלך שאפשר – שוב, צריך לראות מהי הנוסחה כדי שלא נקבל את אותה גברת בשינוי אדרת – כאשר בתוך המעבר הזה לקרן הארנונה, נשכחו הרשויות שהיו אמורות ליהנות מחלוקת ההכנסות.

רועי פולקמן: למה נשכחו?

רועי פולקמן: הייתה החלטה ב-2014, הגדירו כמה נבטים משלם למי, כמה רמת בקע משלמת וכולי.

רועי פולקמן: הגדירו איך הנכסים מתחלקים.

רועי פולקמן: מה הקשר?

רועי פולקמן: למה אנחנו מחברים בין הדברים?

רועי פולקמן: אם אתה אומר שמה שאמרתי שאין קשר בין קרן הארנונה למנגנון החלוקה מנבטים, אז מה הדיון?

<אסף רז: דימונה לצורך העניין הייתה אמורה להעביר חלק מהכנסותיה, מההכנסות שהיא גובה מנבטים, אל לצורך העניין הרשויות שלידה.

רועי פולקמן: נכון.

<אסף רז: לערד, לאל קסום.

רועי פולקמן: מה שנקרא החלטת 2014.

<אסף רז: החלטת 2014.

<אסף רז: באה קרן הארנונה ואמרה לדימונה שהיא לא גובה את השבעים אחוזים האלה אלא אני מפצה אותך.

<אסף רז: את הפיצוי הזה היא לא יכולה להעביר אל הרשויות כמו שהיא העבירה לפני.

רועי פולקמן: למה?

רועי פולקמן: כי משרד הפנים אוסר עליה?

<אסף רז: כי משרד הפנים אוסר עליה.

<אסף רז: הרשויות לא מקבלות פיצוי ממקור אחר לדבר הזה.

רועי פולקמן: אתם מכירים את זה?

רועי פולקמן: אתם מכירים שיש קיזוז כזה?

<ניסימי נעים נאור: זה לא קיזוז.

<ניסימי נעים נאור: הוועדות הקודמות עשו חלוקה מהארנונה.

<ניסימי נעים נאור: הקרן הממשלתית לא מוגדרת כמו ארנונה.

<ניסימי נעים נאור: הרשויות לא יכולות לקחת כסף שהן מקבלות מהקרן ולהעביר אותו לרשויות שהן אמורות לחלק.

<ניסימי נעים נאור: עובדים על זה כדי למצוא פתרון כדי שיהיה אפשר לעשות איזה איזון לפחות בתקופת המעבר.

<אברהים אלהואשלה: יושב ראש מועצה אזורית נווה מדבר.

רועי פולקמן: כמה תושבים יש בנווה מדבר?

<אברהים אלהואשלה: כ-22 אלף אבל אני נותן שירות לכארבעים אלף תושבים.

<אברהים אלהואשלה: יש לי את הכפרים מסביב.

רועי פולקמן: מה הכנסות המועצה?

<אברהים אלהואשלה: אני רוצה לציין קודם כל את המקום הגיאוגרפי של המועצה.

<אברהים אלהואשלה: המועצות שלנו נמצאות על ציר 25.

<אברהים אלהואשלה: זאת אומרת, מבאר שבע עד דימונה וגם על ציר 40, עד רמת נגב.

<אברהים אלהואשלה: לכל המקומות שם אנחנו נותנים שירות.

<אברהים אלהואשלה: אני רוצה לציין שהמועצה שלנו היא בשלבי הקמה.

<אברהים אלהואשלה: האזרחים שם הם באשכול 1 מבחינת מצב סוציו אקונומי.

<אברהים אלהואשלה: זאת אומרת, צריך לציין שהחברה שם עוברת אורח חיים אחר.

<אברהים אלהואשלה: יש שינוי שהמדינה לא התייחסה אליו גם מבחינה תכנונית אסטרטגית עתידית.

<אברהים אלהואשלה: זאת אומרת, להקצות תקציבים וללוות את המעבר הזה.

<אברהים אלהואשלה: תאר לעצמך שהמועצה הזו, בינתיים אין לה תשתיות מלבד בתי ספר, דרך גישה וגני ילדים.

<אברהים אלהואשלה: אין תשתיות על מנת לאפשר שם שירותים בסיסיים וברמה טובה לאנשים.

<אברהים אלהואשלה: המצב הסוציו אקונומי, ציינו, הוא באשכול 1, זאת אומרת, נמוך.

<אברהים אלהואשלה: כל האנשים שם מועסקים דרך חברות כוח אדם ולא דרך המפעלים.

<אברהים אלהואשלה: אני מציין את זה כי ההכנסות שם הן שונות.

<אברהים אלהואשלה: אנחנו רוצים לשנות את אורח החיים שלהם ולא מלווים אותם.

<אברהים אלהואשלה: בסופו של דבר אנחנו גורמים לחברה הזו להיות לנטל על המדינה.

<אברהים אלהואשלה: המועצה שלנו ואל קסום שונות משאר המועצות במדינת ישראל למרות שאנחנו רשות מוניציפאלית ישראלית לכל עניין.

<אברהים אלהואשלה: לכן אין רצף טריטוריאלי.

<אברהים אלהואשלה: אין תחום שיפוט מלבד קו כחול.

<אברהים אלהואשלה: הקו הכחול, זה מקיף רק היכן שאתה צריך לבנות בתי מגורים.

<אברהים אלהואשלה: אם היה לך תחום שיפוט, היית יכול לכלול בתוכו מפעלים.

רועי פולקמן: אצלך ברשות אין הגדרה לשטחים?

<אברהים אלהואשלה: לא.

<אברהים אלהואשלה: יש לנו חלק מרמת בקע, חברת החשמל, שזה סכום מזערי.

יוסף ג'בארין: כמה קיבלתם?

יוסף ג'בארין: תגיד לו כמה קיבלה המועצה שלך מתוך העשרים מיליון.

<אברהים אלהואשלה: אנחנו אמורים לקבל חלק קטן מרמת בקע.

<קריאה: אתה מדבר על תחנת הכוח.

<אברהים אלהואשלה: אני מסתכל על הנגב לא רק כעל החברה הבדואית בלבד.

<אברהים אלהואשלה: אנחנו מדברים על פיתוח הנגב והגליל.

<אברהים אלהואשלה: יש נכונות, יש כוונות אבל זה לא יוצא הלכה למעשה.

<אברהים אלהואשלה: צריכה להיות חלוקה צודקת כי לנו אין מקורות פרנסה.

<אברהים אלהואשלה: לרשות אין הכנסות על מנת לתת שירות לתושבים.

<אברהים אלהואשלה: לא יכול להיות שדימונה מקבלת מנבטים ואנחנו לא מקבלים.

<אברהים אלהואשלה: היא מדלגת עלינו ואנחנו שלושה קילומטרים מדימונה.

<אברהים אלהואשלה: אני חושב שצריכה להיות ראייה אסטרטגית עתידית לכל הרשויות בנגב, הן הבדואיות והן היהודיות.

רועי פולקמן: תודה.

רועי פולקמן: יש עוד התייחסויות?

יוסף ג'בארין: לגבי הארנונה הממשלתית, זה פשוט קיפוח היסטורי שנמשך עשרות שנים.

יוסף ג'בארין: אנחנו עדיין לא במצב של ממש להתייחס באופן הוגן לרשויות המקומיות.

יוסף ג'בארין: גם אם נגיע לשם, זה עדיין לא יפצה על כל עשרות השנים הללו.

יוסף ג'בארין: אני חושב שאין דרישה יותר נכונה מהדרישה הזאת.

יוסף ג'בארין: כאשר מתואר מצב בו ממש עוקפים ישובים ערבים ומגיעים ישובים יהודיים שהם מחוץ לאותו רדיוס, אין לי הסבר אחר חוץ מאשר שמדובר כאן בקיפוח ואפליה שנמשכת עשרות שנים והגיע הזמן לתקן אותה ולא חלקית.

<קריאה: אם כבר בונים מנגנון על מנת לעשות את החלוקה, אנחנו מדברים על אפליה מתקנת כך שיהיה יתרון או קצת יותר מהערך הנוסף לישובים הערבים בנגב.

רועי פולקמן: ברור.

רועי פולקמן: אני רוצה לחלק את הסיכום של הדיון לשלושה חלקים כי קצת התבדרנו.

רועי פולקמן: יש כמנה מהלכים ואני חושב שיש דברים מהותיים שכן קורים והישובים הבדואים צריכים להתחבר אליהם.

רועי פולקמן: הדבר הכי גדול, עשינו כאן

רועי פולקמן: בזמנו בוועדת הכלכלה דיון עם פורום בכיר של אנשי עסקים בדואים בנגב, המהפכה שהיא תוביל את הישובים הבדואים קדימה.

רועי פולקמן: זה לא הדיון על קרן הארנונה, אלה אזורי התעשייה המשותפים.

רועי פולקמן: שם העתיד.

רועי פולקמן: שם היכולת להעלות ישוב מאשכול 1 למעלה וזה לא דרך כל הדיבורים האלה על הארנונה.

רועי פולקמן: אני פשוט מלווה את הנושאים האלה כבר הרבה שנים.

רועי פולקמן: זה נחמד, זה טוב, יהיה קצת יותר כבישים, אבל בסוף אם עובד ידע שהוא יכול ללכת לעבוד ולא להרוויח 4,000 שקלים או שכר מינימום אלא ללכת ולאט לאט התעסוקה תלך ותשתפר ומשפחה תרוויח, ועובד ירוויח 7,000 שקלים ו-8,000 שקלים ו-10,000 שקלים בחודש, והמקצועות יהיו מקצועות של עבודה מקצועית ולא רק עבודות כפיים וכולי – זו המהפכה של הנגב.

רועי פולקמן: זה קורה.

רועי פולקמן: זה מתחיל לקרות.

רועי פולקמן: כלומר, אזורי התעשייה, אזור פארק רותם ואבו קרינאת וכל אזורי התעשייה, היום התפיסה היא אזורי תעשייה משותפים, מינהלות משותפות.

רועי פולקמן: ישבנו כאן עם נציגות והיו כאן קרוב לעשרים אנשי עסקים מהמגזר הבדואי שדיברו והם היו מתחומים שונים ומענפים שונים.

רועי פולקמן: הם דיברו על המחסור בשטחים למפעלים וכולי.

רועי פולקמן: אבל קודם כל אם שואלים אותי איפה צריך להתמקד, ולכן בעיני זה פספוס בדיון הזה, הדיון צריך להיות על אזורי התעשייה המשותפים כי משם יבוא הגידול האמיתי בארנונה.

רועי פולקמן: לסמוך על עוד קצת נחלק מנבטים, זו גישה, הגישה של המדינה שיש איזה נכס ועליו נריב עכשיו איך נחלק – זה נחמד, אז יזוז עוד מיליון מכאן ופחות מיליון.

רועי פולקמן: אני בעד זה, אבל אני אומר לכם שזה לא משנה את כללי המשחק.

רועי פולקמן: כללי המשחק ישתנו כשתהיה צמיחה בנגב באזורי התעשייה.

רועי פולקמן: קחו כדוגמה את ראש המועצה בני שמעון, כדוגמה לשותפה.

רועי פולקמן: מה שקורה בבני שמעון, זו המהפכה של הנגב וזו המהפכה של השותפות.

רועי פולקמן: היא תקרה באזורי התעשייה בהם יצמחו עסקים שיכניסו כסף לנגב מצמיחה ולא כי נחלק עכשיו עוד איזה בסיס או עוד פעם נתווכח בפעם האלף על רותם.

רועי פולקמן: לכן אני אומר שזה דבר אחד ולשם צריך לכוון.

רועי פולקמן: אם אתה שואל אותי, אברהים, אתה כראש מועצה, מה האתגר שלך – אזורי התעשייה.

רועי פולקמן: כל השאר זה אקסטרה.

<אברהים אלהואשלה: אני נפגשתי עם ראש מועצה נווה נגב ודיברנו על אזור תעשייה משותף והם מקדמים את הנושא.

<אברהים אלהואשלה: אנחנו ביחד.

רועי פולקמן: מדהים.

רועי פולקמן: אני מסכים אתך.

רועי פולקמן: אני רק אומר שזה העתיד כי ההכנסות יגיעו.

רועי פולקמן: רשויות בארץ שרוצות לצמוח, אם הן יסמכו על המדינה, לא יעזור להן.

רועי פולקמן: תקשיב טוב, אני אומר לך את זה ואני מלווה את השלטון המקומי הרבה שנים.

רועי פולקמן: אם אתה תסמוך על המדינה שהיא תחלק עוד קצת את הארנונה מימין לשמאל, הרשות לא תצמח מזה.

רועי פולקמן: יהיה לה עוד מיליון או עוד חצי מיליון אבל היא לא תצמח.

רועי פולקמן: חוץ מזה יש עוד שני נושאים שהם די טכניים והם עלו כאן.

רועי פולקמן: עשינו כאן חקיקה על קרן הארנונה לצמצום פערים וצריך לראות איך זה עובד נכון.

רועי פולקמן: יש עבודה.

רועי פולקמן: נמצאים כאן החבר'ה של החברה האזרחית, את סיכוי, יש כאן את נציגי משרד הפנים ואנשי אקדמיה.

רועי פולקמן: צריך לשבת על הנוסחה ולראות שהחלוקה היא הגיונית.

רועי פולקמן: זה לפנינו, זה חשוב.

רועי פולקמן: אני חושב שלא תהיה שם פגיעה.

רועי פולקמן: אם אתה שואל אותי האם מזה הישובים שלכם יצמחו – אתם יכולים לשכוח מזה.

רועי פולקמן: אני שוב אומר שגם הכנסת תעשה על זה מעקב.

רועי פולקמן: דבר אחרון זה המנגנון של חלוקת ההכנסות מאותם נכסים שקיימים בנגב, נכסים לאומיים לצורך העניין כמו שדה תעופה, כמו לצורך העניין מפעלי ים המלח וכולי.

רועי פולקמן: ברור, שר הפנים דרעי וכמובן שר האוצר, האג'נדה שלהם היא אג'נדה מאוד ברורה של צמצום פערים חברתיים ושל חלוקה הוגנת של הכנסות.

רועי פולקמן: לכן אני חושב שזה על השולחן ואני בטוח שבוועדת החלוקות, החלוקה מעודכנת.

רועי פולקמן: אני גם שוחחתי אתם, עם סיון ואחרים, ואני יודע מה המגמה ואני חושב שהיא תהיה טובה.

רועי פולקמן: אני אומר לכם שוב, לא משם תיוושעו.

רועי פולקמן: אז יחלקו קצת את העוגה קצת יותר טוב, זה יהיה נחמד אבל לא משם תבוא הצמיחה לנגב.

רועי פולקמן: הצמיחה תבוא מתעסוקה בהכנסה משמעותית, מאזורי תעשייה מתקדמת, משם תבוא הצמיחה.

רועי פולקמן: דרך אגב, אותו דבר גם בגליל.

רועי פולקמן: אם לנצח כל מה שנבנה עליו זה איך מזיזים את בסיסי צה"ל לכאן ומזיזים לשם, ועוד פעם נתווכח על מפעלי ים המלח, משם לא תבוא הצמיחה לנגב.

רועי פולקמן: חברים, אנחנו נמשיך לעשות מעקב על העניין הזה.

רועי פולקמן: תודה רבה ליוזמי הדיון.

רועי פולקמן: המשך יום טוב.