ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 134, 2017-07-25 09:38

אורי מקלב: בוקר טוב, היום ב' באב תשע"ז, 25 ביולי 2017.

אורי מקלב: אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: על סדר יומנו הצעה דחופה לסדר שנידונה במליאה ועברה לוועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: הכותרת של ההצעה לסדר הדחופה הייתה - כמיליון וחצי ישראלים מודרים מההתקדמות הדיגיטלית בישראל.

אורי מקלב: יש לתת להם מענה חילופי.

אורי מקלב: בכנסת המציעים הציגו את הדברים.

אורי מקלב: אני יכול להגיד במשפט אחד את הנושא.

אורי מקלב: אנחנו דיברנו על כך שפעם היו מדברים על פערים חברתיים.

אורי מקלב: פערים חברתיים היה למשל בהכנסות, בחינוך.

אורי מקלב: היה בזה משמעויות שונות.

אורי מקלב: כשאנחנו מדברים היום על פערים, ופערים שהם מאוד מפחידים אותנו, אנחנו דווקא מדברים על הנושא של פערים דיגיטליים, שאנחנו בקצב מאוד מהיר.

אורי מקלב: אנחנו רואים שישנו ציבור גדול מאוד, צעירים ולא רק צעירים, שהיום משתלבים בתוך כל ההתקדמות הטכנולוגית, ההתקדמות הדיגיטלית, הפעילות הדיגיטלית, ושיש ציבור לא קטן בישראל, של כמיליון וחצי, מתוך מחקר שנעשה, שהוא מודר בצורה כזאת או אחרת.

אורי מקלב: הוא לא מגיע לנגישות וליכולות להשתלב בתוך המערך הדיגיטלי, ב"ישראל דיגיטלית" ואיך שלא נקרא לזה.

אורי מקלב: אין להם את האפשרות להשתלב בתוך כל המערך הזה.

אורי מקלב: זה בא לידי ביטוי ראשון בתחום השירותים הממשלתיים.

אורי מקלב: השירותים הממשלתיים יותר ויותר היום מתרחבים, נותנים שירותים דיגיטליים.

אורי מקלב: הישיבה מלווה את ההתפתחות ואת ההתקדמות ואת ההטמעה של הנושא בכמה וכמה היבטים.

אורי מקלב: פרנק כדוגמא, נמצא איתנו.

אורי מקלב: הוא כבר אורח קבוע.

אורי מקלב: אני לא חושב שיש חודש שהוא לא נמצא אצלנו, אז כנראה שקרה לנו משהו, ועוד אנשים שהממשלה מטפלת והיא אמונה על כך באפשרויות שונות, בתפקידים שונים.

אורי מקלב: אנחנו באים ודנים ושואלים ומפקחים ועוקבים.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שמצד אחד ככל שאנחנו יותר מרחיבים את השירותים, ציבור גדול מאוד מודר.

אורי מקלב: אני יכול להביא דוגמא שחברת הכנסת מלינובסקי מציגה היום משהו אחר, אבל היינו שותפים גם בסיור וגם בדיונים רבים על הנושא של הנפקת דרכונים ביומטריים.

אורי מקלב: משרד הפנים על צעד קדימה של דרכונים ותעודות זהות ביומטריים, אבל כשאנשים רצו להנפיק להם דרכון, תעודת זהות, נתקלו בקשיים לא מעטים עד כדי כך שמשרד הפנים כדי להתגבר על התורים הארוכים ועל הנגישות, אמר, אנחנו נעשה משהו אחר, תהיה הזמנה במיילים ואחרי זה נקבל הודעות על כך.

אורי מקלב: מה יעשה האיש, מה תעשה האישה שאין להם את הנגישות הזאת?

אורי מקלב: אני נתקלתי בכאלה ששאלו אותי מה הם עושים.

אורי מקלב: הם ביקשו עזרה משכנים, מהנכדים, מאחרים.

אורי מקלב: אני, דרך אגב, נתקלתי באופן אישי.

אורי מקלב: אמי שתהיה בריאה, בת למעלה מ-80 אמרה, רגע, מה קורה עם משרד הפנים?

אורי מקלב: לא נותנים.

אורי מקלב: המשפחה הייתה צריכה לעזור לה להזמין תור ואחרי כן חזרו שוב.

אורי מקלב: זו דוגמא אחת בתחום הממשלתי.

אורי מקלב: בתחום העירוני היום, עיריות רבות עוברות יותר ויותר לשירותים דיגיטליים והאנשים האלה לא יכולים להגיע.

אורי מקלב: בתחום הבריאות כפי שידוע, גם בקופות החולים ובבתי החולים יותר ויותר קשה להתנהל כשאין לך נגישות דיגיטלית, ודאי שירותים אחרים, תרבות ועוד, אבל גם בשירותים הפרטיים.

אורי מקלב: היום לקבל שירות בבנק, מי שהוא לקוח ואין לו מישהו שיעזור לו, היום הוא כמעט ולא נמצא.

אורי מקלב: ודאי שהוא לא יכול לקבל את כל השירותים.

אורי מקלב: יש דברים שנמנעים ממנו, נחסמים בפניו.

אורי מקלב: כמובן שבנוגע לחברות, תשלומי חשמל, חברות הגז, השירותים האלמנטריים הבסיסיים, כך שיש לנו תפקיד שאנחנו רוצים לקדם ולהטמיע תהליכים, אנחנו צריכים לראות שלא להשאיר פער כזה גדול בקבוצות אוכלוסיה כאלה ואחרות אלא לעשות את כל המאמצים.

אורי מקלב: בשביל זה אנחנו מקיימים היום את הישיבה.

אורי מקלב: שילבנו את זה.

אורי מקלב: אמרנו שאנחנו נדון בעניין הזה.

אורי מקלב: בהזדמנות הזו הייתה בקשה של חברת הכנסת מלינובסקי, שהיא רוצה להציג בפנינו, הצורך בהקמת מערכת מידע למיצוי זכויות האזרח.

אורי מקלב: את ודאי תגישי את הנושא כחלק אחד שמוסיף.

אורי מקלב: כשכבר תהיה לנו נגישות דיגיטלית, אז איך יכולים באמת לקחת את מכפיל האפשרויות או למנף כשיש לנו אפשרויות דיגיטליות, איך אנחנו באמת נותנים את המיטב ואיך אנחנו באמת עוזרים לאנשים בדברים שיכול להיות שעד היום, לא שזה דבר חדש, אבל כשיש כבר אפשרות דיגיטלית ויש אפשרות היום.

אורי מקלב: לא צריך בשביל זה מערכות מתוחכמות מאוד והמידע כבר נמצא בפעולה אחת כדי לתת את כל המידע.

אורי מקלב: אחרי שחברת הכנסת מלינובסקי תציג את הדברים, אנחנו נתחיל עם המשרד לשוויון חברתי, עם גברת שפיגלמן, ראש מטה "ישראל דיגיטלית", עם הסגנית יעל.

אורי מקלב: יציגו מצגת, אבל קודם כל ניתן לחברת הכנסת מלינובסקי.

אורי מקלב: בבקשה.

יוליה מלינובסקי: שלום לכולם, בוקר טוב, תודה רבה לכולכם שהגעתם.

יוליה מלינובסקי: יש לי חלום.

יוליה מלינובסקי: אני אתחיל עכשיו מהסוף, מהחלום, ואחר כך נחשוב האם ניתן להגיע אליו.

יוליה מלינובסקי: יש לי חלום, שאזרח ניגש למחשב, יש לו שאלון בן כמה אתה, מה מצבך, שאלון שנותן תמונה על מצבו ובסוף הוא מקבל פלט שיש שם הצלבה של כל המידע בין כל הרשויות, משרדים והגורמים הרלוונטיים, וכתוב, דע לך שאולי אתה זכאי לדיור סוציאלי.

יוליה מלינובסקי: כדאי לך לבדוק.

יוליה מלינובסקי: דע לך שאולי אתה זכאי לתרופות נוספות, דע לך שאולי יש לך החזר מס הכנסה.

יוליה מלינובסקי: זה החלום שלי.

יוליה מלינובסקי: מה הכנסה, שזה סיוט בפני עצמו, כשאתם רוצים כסף, אתם יודעים לקחת את זה בשנייה.

יוליה מלינובסקי: כשצריך להחזיר לאזרח, האזרח צריך לעבור גיהינום.

יוליה מלינובסקי: רק לאחרונה היה לי סיפור אתכם וזה לא בגלל שאתם רעים.

יוליה מלינובסקי: זו בירוקרטיה, כי ככה זה עובד.

יוליה מלינובסקי: היה לי רק עכשיו סיפור עם איזשהו אזרח, פניית ציבור, שלכבוד הפנייה הזאת מס הכנסה משנה נהלים.

יוליה מלינובסקי: הם שנים לא ידעו שהם מתנהלים לא טוב.

יוליה מלינובסקי: עכשיו הם משנים את הנהלים.

יוליה מלינובסקי: טוב שזה קרה, טוב שהוא פנה אלי, טוב שאני פניתי למשה אשר.

יוליה מלינובסקי: זה משהו שהוא לא הגיוני, אז זה החלום שלי ואני יודעת שבמדינות אירופה זה כבר מתקדם, זאת אומרת שתהיה הצלבה בין המידע.

יוליה מלינובסקי: היום כל משרד מחזיק מידע משלו, אבל אין את סך כל מידע.

יוליה מלינובסקי: אנשים צריכים להתרוצץ, ואם יש להם כוח ויש להם שכל ויש להם את האפשרויות ויש להם את ההבנה להוציא את זה מכל המשרדים.

יוליה מלינובסקי: רק לאחרונה היה בתל אביב מקרה שמשפחה שמתקשה ביום יום נתקלו בקשיים וכו'.

יוליה מלינובסקי: הם לא ידעו שבגלל שהם מקבלים הבטחת הכנסה, והם כן מקבלים הבטחת הכנסה, יכול להיות שהם זכאים לדיור סוציאלי.

יוליה מלינובסקי: אף אחד לא אמר להם, אבל כן הם זכאים לדיור סוציאלי כי יש להם ילדים והמצב קשה וכו' וכו'.

יוליה מלינובסקי: אם הם היו יודעים או מישהו היה מספר להם, הם היו אולי מקבלים את הדיור הסוציאלי וזה היה משפר את המצב שלהם.

יוליה מלינובסקי: עוד מקרה נוסף, גברת שחלתה בסרטן ועקב הטיפולים השיניים שלה התקלקלו.

יוליה מלינובסקי: היא לא ידעה שמגיע לה טיפול שיניים.

יוליה מלינובסקי: נכון, אנחנו דיברנו על זה עם משרד הבריאות.

יוליה מלינובסקי: זה לא דיון ראשון.

יוליה מלינובסקי: עקב כך אנחנו דרך משרד הבריאות עשינו מהלך יוצא מן הכלל.

יוליה מלינובסקי: הנגשנו מידע לחולי סרטן, בשפות.

יוליה מלינובסקי: אנשים לא יודעים מה מגיע להם, כי מה קורה שם?

יוליה מלינובסקי: כל קופה, יש לה את התנאים שלה, אז הם לא ממהרים לפרסם מה מגיע לחולה סרטן.

יוליה מלינובסקי: גם יש זכויות שהמדינה נותנת, למשל הנחה בחשמל.

יוליה מלינובסקי: יש משהו עם משרד התחבורה, תו נכה מי שעובר טיפולים וכו' וכו', אבל זה לא בא כחבילה אחת, זה מפוזר, אז לאנשים אין שום סיכוי להגיע למידע הזה.

יוליה מלינובסקי: רק אם אתה בריא, צעיר ויודע להשתמש באינטרנט, איכשהו יש לך סיכוי להגיע למידע.

יוליה מלינובסקי: אם אתה חולה ומבוגר ועוד לא יודע עברית, אין לך סיכוי בחיים.

יוליה מלינובסקי: דוגמא שתבינו את המצב.

יוליה מלינובסקי: במשרד השיכון והבריאות כבר עשר שנים יש תכנית שעוזרת לאנשים בתשלומי משכנתא, אלו שמבוגרים, קצבת זקנה, הבטחת הכנסה.

יוליה מלינובסקי: אף אחד לא יודע מזה.

יוליה מלינובסקי: פשוט לא יודעים.

יוליה מלינובסקי: המשרד בעצמו לא ידע שיש להם כזו תכנית.

יוליה מלינובסקי: אנשים שחיים על 3,000 שקל בחודש ומשלמים עדיין משכנתאות כי לקחו אותן כשהם היו כבר מבוגרים ולא הספיקו לשלם אותן, לא ידעו והמשרד לא עשה שום דבר כדי שהם ידעו שמגיע להם איזשהו החזר הוצאות, סיוע בתשלום המשכנתא, אז עקב מהלך, ועדות בכנסת, עשיתי חיבור בין משרד לבנק.

יוליה מלינובסקי: אנשים התחילו לקבל את זה, אבל בן אדם ששילם משכנתא וחי על 3,850 שקל ופתאום הוא מקבל סיוע בחודש, 200 שקל, במימדים שלו זה המון וזה מגיע לו כבר עשר שנים, ובמשרד היה תת ביצוע תקציבי כמובן.

יוליה מלינובסקי: אנחנו מכירים את זה, נכון?

יוליה מלינובסקי: אז זה המצב.

יוליה מלינובסקי: שאלתי את משרד השיכון.

יוליה מלינובסקי: אתמול דיברתי איתם.

יוליה מלינובסקי: אמרתי, אתם יודעים את כל התכניות שלכם יש במשרד?

יוליה מלינובסקי: הם אמרו, לא.

יוליה מלינובסקי: יש אפשרות לבדוק?

יוליה מלינובסקי: לא ידעו איך לעשות.

יוליה מלינובסקי: אמרתי, אולי אם תלכו לכסף, כי כסף תמיד מדבר.

יוליה מלינובסקי: כסף יודעים לדבר.

יוליה מלינובסקי: בקיצור, אנחנו בבעיה.

יוליה מלינובסקי: יכול להיות שהממשלה וכל משרד וכל גוף עושה משהו ומקדם משהו ופועל, אבל אף אחד לא יודע מזה.

יוליה מלינובסקי: אין שיתוף פעולה, אין ממשק בין הדברים.

יוליה מלינובסקי: החלום שלי, שאנחנו נגיע למצב שכל המידע הממשלתי על הזכויות יהיה מרוכז, מסודר, מוצלב ונגיע למצב שאזרחים ידעו למצות את הזכויות שלהם, כי אני מאמינה שהרבה אנשים לא ממצים את הזכויות שלהם וככה הכסף שמגיע להם נשאר בממשלה.

יוליה מלינובסקי: ב-97' הממשלה ייסדה מה שנקרא "ממשל זמין".

יוליה מלינובסקי: אני דרך אגב ניסיתי להגיע לתקציבים שלכם.

יוליה מלינובסקי: לפי מה שאני אתמול בדקתי, הביצוע אפס.

יוליה מלינובסקי: תקן אותי אחר כך אם אני טועה, מבחינת התקציבים.

<יאיר פרנק: 97% במשך שנתיים רצוף.

<יאיר פרנק: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אז זה מ-97', זה "ממשל זמין" שאתם חלק ממשרד ראש הממשלה.

<יאיר פרנק: בנוסף לכך, ב-2013 קיבלנו "ישראל דיגיטלית".

<יאיר פרנק: אני מרגישה שיש ריבוי גופים שבעצם הם עושים אותו דבר.

<יאיר פרנק: זה כמו רשות סייבר והגנת הפרטיות.

אורי מקלב: יוליה, את צריכה יותר להשתתף בדיונים.

אורי מקלב: זה דברים שאנחנו דנים בהם.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אבל אני השתתפתי בזה.

אורי מקלב: אנחנו ישבנו על זה, על ביומטריה.

אורי מקלב: אוקיי.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> רשות הסייבר ורשות הגנת הפרטיות.

אורי מקלב: הכי בריא והגיוני שזו תהיה רשות אחת כי הם עושים אותו דבר.

אורי מקלב: הם בעצם באותו תחום.

אורי מקלב: לא, הפרידו אותם.

אורי מקלב: אותו דבר פה.

אורי מקלב: יש לנו "ממשל זמין" שכביכול זו הכתובת.

אורי מקלב: בנוסף, קיבלנו "ישראל דיגיטלית" שעד לאחרונה היה חלק ממשרד ראש הממשלה.

אורי מקלב: אני חייבת להגיד שהסיפור עם "ישראל דיגיטלית" התחיל עוד ב-2010.

אורי מקלב: זה מדהים.

אורי מקלב: לקח שלוש שנים מהחלטת הממשלה הראשונה עד בעצם שהגוף הזה קם, אבל הפרידו אותם והם היו צריכים להיות חלק מארבעת הגופים שמתעסקים עם הממשל, עם הדיגיטלי.

אורי מקלב: אנחנו מתפרסים קצת.

אורי מקלב: זה עוד נושא של הריבוי.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> זה ריבוי, אבל עדיין.

אורי מקלב: אני יודעת ש"ממשל זמין" בשנת 2015 השיג פרוייקט חדש שזה נקרא פרוייקט "איתן", שבעצם כבר מתקדמים לכיוון שאני חולמת עליו.

אורי מקלב: זה בעצם נותן אפשרות חיבור בין בתי חולים וקופות חולים והמטופל מגיע ורואים את כל התיק שלו, אם אני לא טועה.

אורי מקלב: אני מבינה שזה פרוייקט די מוצלח והוא מתקדם.

אורי מקלב: אני יודעת שיש כבר דוגמא, אדוני היושב ראש, שאתה יזמת, שניסית ללכת בדרך הזאת.

אורי מקלב: יש כבר דוגמאות שהשגת שתי עמדות מחשוב.

אורי מקלב: יותר.

אורי מקלב: כמה עמדות.

אורי מקלב: מה שראית, הוספנו.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אבל זה עדיין רק טפסים, זה לא מידע, נכון?

אורי מקלב: מה שדיברת עם יאיר לפני הישיבה, הוא בטח ירחיב על זה, היה על נושא, צעד אחד קדימה.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> למשל מס הכנסה שלילי.

אורי מקלב: אנשים לא יודעים לבקש את זה כי הם לא יודעים שזה מגיע להם ואז הם לא מקבלים מה שמגיע להם.

אורי מקלב: למשל, הייתה לי אפשרות להזין פרטים שלהם, הכנסה ממוצעת ודברים כאלה.

אורי מקלב: יכול להיות שהיו אומרים לי, גברת, יכול להיות שיש לך אפשרות לקבל את מענק העבודה.

אורי מקלב: יכול להיות שזה לא מגיע לי אחרי בדיקה מול גורם רלוונטי, אבל עדיין שהמידע הזה יזרום אלי.

אורי מקלב: נושא אחרון.

אורי מקלב: אני כל הזמן מדגישה ואומרת, עם כל הכבוד, אנחנו מדינת עלייה.

אורי מקלב: במדינת ישראל יש 1.5 מיליון אזרחים שהם לא דוברי עברית.

אורי מקלב: זה ערבית, זה רוסית, זה צרפתית וזה כל מיני שפות.

אורי מקלב: אנחנו כממשלה לא יכולים להתעלם מזה.

אורי מקלב: אנחנו לא יכולים להתעלם מאזרחים שלא יודעים למצות את הזכויות שלהם בגלל חוסר השפה ואנחנו לא נעשה עם זה שום דבר ונשב בחיבוק ידיים.

אורי מקלב: זה עוד דגל שאני מנסה להוביל פה בכנסת.

אורי מקלב: תודה רבה אדוני היושב ראש.

אורי מקלב: תודה רבה על העלאת הנושא.

אורי מקלב: באמת טוב מאוד על נושא שאנחנו קבענו לדבר עליו, שזה למנוע ולצמצם את הפערים הדיגיטליים, שיש בזה הרבה תת נושאים.

אורי מקלב: הפערים האלה נמצאים בהרבה מקומות.

אורי מקלב: נתנו את זכות הבכורה בדיון הזה כשלב אחד, כדוגמא אחת בנושאים שאת העלית.

אורי מקלב: אין לי ספק, אני לא חושב שיש מחלוקת על מה שאת אומרת, שכמה שיותר ידעו, ככה אנשים יוכלו יותר לממש את הזכויות.

אורי מקלב: אין לנו ספק גם בכך.

אורי מקלב: יש הרבה אנשים שלא מממשים את הזכויות שלהם בגלל שהם לא יודעים.

אורי מקלב: אני מקווה שאנחנו לא נמצאים היום במצב שאנחנו מקשים בבירוקרטיה, שאנחנו מונעים מידע כדי שאנשים לא יממשו את הזכויות.

אורי מקלב: לא פעם דנו בנושאים מסוימים.

אורי מקלב: המשרד לא פרסום.

אורי מקלב: היה לנו עניין כי שבסעיף הזה יש כך וכך תקציב, זה בנוי לכך וכך אנשים.

אורי מקלב: יש שטף של אנשים, לא נוכל לתת את כל התקציב, אז נוח למשרדים, נוח לגופים שזה יישאר במתכונת כזו או אחרת ולא מעט סעיפים, התקציבים לא מומשו.

אורי מקלב: זה שהיום השקיפות, המידע כבר גורם גם להיערך, זה כבר עידן אחר וזה חלק מהנושא.

אורי מקלב: השקיפות היא לא רק על נגישות קלה, אלא גם באמת היכולת לדעת את הזכויות, לדעת את כל הנושאים, את האפשרות לברר אותם, מתי זה מגיע, האפשרות לדעת או כשאתה צריך גם לברר אם מגיע ואתה עומד מול פקיד או שאתה לא מגיע לפקיד ואתה לא יכול וצריך לחכות שעות, אז גם אדם לא ממשיך הלאה, אבל כשהכול נמצא קרוב אליך אז כמובן שזה אחרת.

אורי מקלב: אני רואה את הנושא, בעיקר איך אנחנו עושים את המימוש.

אורי מקלב: איך באמת גורמים לכך שאדם שנניח הוא זכאי להבטחת הכנסה, הוא יקבל את כל המידע שיש למי שמגיע הבטחת הכנסה, בין אם זה נסיעה באוטובוס או הנחה בתרופות או הנחה בתשלומים כאלה ואחרים, וזה לא סתם מגיע אליו, זה כתוב.

אורי מקלב: מי שרוצה לקרוא, הבטחת הכנסה זכאי לזה, לזה ולזה, אבל שזה יגיע אליו עם עוד מקומות.

אורי מקלב: שזה מצלצל ואומר, שמע, אתה במקרה גם מקבל קצבת זקנה, אתה לא רק הבטחת הכנסה, אלא אתה מקבל מעוד מקום.

אורי מקלב: תשמע, אם תקבל קצבת זקנה, אתה צריך לדעת שיש לך אולי זכות להבטחת הכנסה ואם יש לך הבטחת הכנסה אתה יכול לקבל עזרה בדיור מוגן.

אורי מקלב: אם אנחנו יודעים שאתה נמצא בדיור מוגן, ביטוח לאומי יודע שאנחנו לוקחים את המשכורת שלך או לוקחים איזו קצבה שלך ומשלמים.

אורי מקלב: יש כל כך הרבה תחנות שיכולות להזכיר ויכולות לעורר.

אורי מקלב: אם יש סנכרון בין הדברים, הם יכולים לעזור בעניין.

אורי מקלב: דיברת לדוגמא על חולי סרטן.

אורי מקלב: זה נכון שלא רבים יודעים שחולה אונקולוגי מקבל הדרכה מעובד סוציאלי והוא מקבל את הזכויות שלו, אבל לפעמים טיפולי שיניים קורים אחרי חמש שנים כי אדם מקבל הקרנות.

אורי מקלב: לא רק לפעמים, הרבה פעמים דווקא הפגיעה בשיניים באה לידי ביטוי גם אחרי ארבע וחמש שנים.

אורי מקלב: זה לא רק שאומרים את זה, אלא שבזכויות יש הרבה יותר זמן לממש את זה.

אורי מקלב: כאן הידע.

אורי מקלב: אדם שנמצא בתוך מחלה, הוא לא תמיד מפנים את זה ויודע לקשר בין הדברים.

אורי מקלב: אני היום מטפל בכמה מקרים של חולים אונקולוגיים שמתדיינים מול קופת החולים.

אורי מקלב: לא משלמים את המגיע.

אורי מקלב: צריכים לפנות לממונה על מימוש חוק בריאות ממלכתי, ויכוחים הלוך ושוב, חייבים את המחיר שקופת החולים משלם.

אורי מקלב: הוא הלך לרופא פרטי, כמובן, בסופו של דבר.

אורי מקלב: אין לקופת חולים את האפשרות לטפל במורכבות שלאחר טיפול הקרנתי בראש ואז קופת החולים צריכה לשלם לך את המחיר שהיא לוקחת עבור טיפולים כאלה וכאלה ואז עליך להגדיר את הטיפול הזה.

אורי מקלב: אנשים, אני רק מביא לכם דוגמא, ודוגמא אחת שהביאה חברת הכנסת מלינובסקי, כמה שזה לא רק הזכויות.

אורי מקלב: אתה יודע כמה הוא צריך להתגלגל וכמה זה מורכב כדי גם לממש את הזכויות.

אורי מקלב: זה לא רק לממש, זה להיאבק על הזכות.

אורי מקלב: זה פעם אחת.

אורי מקלב: היו צריכים להיות קנסות ולא קנסות קטנים, עיצומים משמעותיים בקופת חולים שהיא מנעה ממך את היכולת לממש את הזכות שלך, רק על ידי תביעה שלך כמו שאנחנו לפעמים עושים בחברות סלולר.

אורי מקלב: אנחנו מנסים לממש את זה מול גופים פרטיים.

אורי מקלב: גם מול גופים ציבוריים צריך לעשות את זה.

אורי מקלב: לא יכול להיות שקופת חולים דוחה אותך, הממונה על מימוש זכויות מחזיר לך את הזכויות שלך.

אורי מקלב: צריך להיאבק על הזכויות שלך ואחרי שזה קשה לו מאוד לממש את זה בגלל שהתנאים - - - <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> א', קודם כל אתה צריך לדעת שזה מגיע לך.

אורי מקלב: אחר כך אתה צריך לעשות מלחמה שיתנו לך, אם בכלל.

אורי מקלב: אנחנו נתנו הקדמה ארוכה.

אורי מקלב: למעשה אנחנו רוצים לשמוע.

אורי מקלב: הראו לי כמה שרוצים להגיב על מה שעד עכשיו נאמר.

אורי מקלב: אנחנו נעשה את זה לפי סדר בפרק הזמן שיש לנו.

אורי מקלב: בבקשה, גברת שפיגלמן.

<שי-לי שפיגלמן: בוקר טוב.

<שי-לי שפיגלמן: אני ראש מטה "ישראל דיגיטלית", המשרד לשוויון חברתי.

<שי-לי שפיגלמן: אמונה על "ישראל דיגיטלית".

<שי-לי שפיגלמן: אני ברשות

<שי-לי שפיגלמן: כם אגיד כמה מילים קצרות על התכנית הלאומית הדיגיטלית שעברה בממשלה לפני חודש, בעצם הגדירה את התכנית הדיגיטלית הלאומית של מדינת ישראל לארבע השנים הקדימה, שכוללת בתוכה גם את נושא צמצום הפער הדיגיטלי ואוריינות דיגיטלית וגם מיצוי זכויות.

<שי-לי שפיגלמן: נראה שלפחות חלק מהחלומות אנחנו מנסים להגשים לך, אז תיכף נציג את זה מאוד בקצרה, ואחרי זה אנחנו נציג גם מה אנחנו עושים בעולם לצמצום הפער הדיגיטלי ואוריינות דיגיטלית וגם בנושא מיצוי זכויות.

<שי-לי שפיגלמן: גם רשות התקשוב תשתתף, כי גם הם פעילים.

<שי-לי שפיגלמן: אז בעצם הממשלה אישרה את התכנית הלאומית שבעצם יש לה שלוש מטרות מרכזיות: צמצום פערים חברתיים, ממשל חכם וידידותי וצמיחה כלכלית מואצת.

<שי-לי שפיגלמן: בעצם אנחנו רוצים לקחת את המהפכה הדיגיטלית או ההזדמנות הטמונה בעולם הדיגיטלי החדש לשלוש המטרות האלה.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו כרגע רוצים ספציפית להתמקד בנושא של צמצום פערים, כי זה הנושאים שהיום בוועדה.

<קריאה: גם מיצוי זכויות.

<שי-לי שפיגלמן: מיצוי זכויות זה תחת צמצום פערים, אז גם מתחת למטרת העל של צמצום פערים חברתיים באמצעות הכלים הדיגיטליים, בעצם שלושה יעדים מרכזיים שאושרו בממשלה: קירוב הפריפריה הגיאוגרפית החברתית שבתוכה נמצא שיפור האוריינות הדיגיטלית, כי באמת האוכלוסיה בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, הרבה מהם, אין להם אוריינות דיגיטלית וזה חלק מהאמצעים.

<שי-לי שפיגלמן: הורדת יוקר המחיה ומחירי הדיור, שוב, באמצעים דיגיטליים, ונושא של מיצוי זכויות, גם הנגשת המידע, מה שדיברתם, וגם אחרי שיש לנו את המידע, איך אנחנו גם מייעלים את התהליך.

<שי-לי שפיגלמן: כל זה אושר כחלק מהתכנית הלאומית שהממשלה אישרה בחודש הקודם.

<שי-לי שפיגלמן: (הצגת מצגת) אני רוצה להזכיר ש"ישראל דיגיטלית" עובדת בתחומי ליבה ותחומי רוחב.

<שי-לי שפיגלמן: את תחומי הליבה אתם רואים פה.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עוסקים גם בחינוך והשכלה, עבודה ורווחה, בריאות, דיור, כלכלה, ערים חכמות ב-e-gov.

<שי-לי שפיגלמן: המיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית", e-gov אמון עליה עם רשות התקשוב.

<שי-לי שפיגלמן: תיכף ניתן לראש רשות התקשוב להתייחס, וגם בתחומי רוחב שאמורים לסייע באופן רוחבי/משרדיים/ממשלתיים גם לנושא של הון אנושי דיגיטלי שתחת זה נופל גם אוריינות דיגיטלית, נושא של רגולציה ואיך מתאימים את הרגולציה לעידן הדיגיטלי, הרכש שיאפשר מיצוי זכויות שדיברנו, ותשתיות טכנולוגיות.

<שי-לי שפיגלמן: בעצם כל זה ביחד זה המיזם הלאומי.

<שי-לי שפיגלמן: למיזם הלאומי "ישראל דיגיטלית" שותפים המון שותפים.

<שי-לי שפיגלמן: יש גם "ישראל דיגיטלית" ברשות התקשוב, יש גם משרדי ליבה ומשרדי יישום, משרד החינוך, משרד הבריאות, משרד הכלכלה, משרד הרווחה.

<שי-לי שפיגלמן: יש גופים רחבים יותר במגזר הציבורי, עמותות, אקדמיה.

<שי-לי שפיגלמן: כדי להצליח להפוך את ישראל לדיגיטלית יש פה המון שותפים וזו עבודה רוחבית מלאה שהמון גופים שותפים בה.

אורי מקלב: רשויות מקומיות גם.

<שי-לי שפיגלמן: רשויות מקומיות, בוודאי.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עושים עבודה גדולה עם רשויות מקומיות בנושא של רשויות דיגיטליות ורשויות חכמות.

<שי-לי שפיגלמן: "ערים חכמות" זה אחד מהדברים.

יוליה מלינובסקי: את יודעת שיש הרבה הנחות בארנונה לאנשים, שהם לא ממצים אותן בגלל שהם לא יודעים?

<שי-לי שפיגלמן: תיכף אנחנו נציג את זה.

<שי-לי שפיגלמן: בהחלטת הממשלה שבאה בחודש הקודם, 2733, יש שני סעיפים רלוונטיים לדיון הזה.

<שי-לי שפיגלמן: היא החלטה יותר מלאה.

<שי-לי שפיגלמן: אחד מהם, שהממשלה הורתה למשרד לשוויון החברתי, ל"ישראל דיגיטלית" ביחד עם משרד המדע לגבש תכנית לאוריינות דיגיטלית לצמצום הפער הדיגיטלי תוך התייחסות למגזרים השונים, ואנחנו נציג חלק מהעבודה שנעשתה כבר.

<שי-לי שפיגלמן: זו בעצם עבודה שהתחילה, אבל קיבלה אחריות מלאה בהחלטת הממשלה.

<שי-לי שפיגלמן: הנושא השני זה נושא של טרנספורמציה, שירותים ממשלתיים.

<שי-לי שפיגלמן: בעצם איך אנחנו עושים טרנספורמציה, מהפכה בשירותים הממשלתיים, שהנושא הראשון שהממשלה הורתה ל"ישראל דיגיטלית" ביחד עם רשות התקשוב להוביל, זה הנושא של מנוע מיצוי זכויות, בעצם לראות איך אפשר בדיוק בין כל המשרדים השונים להביא את כל המידע ואנחנו כבר עובדים על זה ואנחנו אפילו נציג את תחילת העבודה מייד אחרי זה.

<שי-לי שפיגלמן: לפני שנדבר על אוריינות דיגיטלית, אני רוצה ברשות

<שי-לי שפיגלמן: כם לתת רשות לראש רשות התקשוב יאיר פרנק שיגיד כמה מילים על השירות הממשלתי.

יוליה מלינובסקי: אתם עובדים ביחד.

יוליה מלינובסקי: זה משהו אחד, זה משהו אחר, אבל זה אותו דבר.

<יאיר פרנק: עוד רגע אני אגיע לזה, במשפט אחד, כי כמו שאמר היושב ראש, הוועדה הזאת דנה בנושא הזה בין שלוש לארבע פעמים.

<יאיר פרנק: ראשית, אני שמח על השילוב של שני הדברים האלה ביחד, כי מה שיושב ראש הציג ומה שחברת הכנסת מלינובסקי הציגה, זה שני דברים שונים, אבל הם בסוף משתלבים ביחד.

<יאיר פרנק: אנחנו שמחים מאוד שאנחנו בכלל מתעוררים לדיון הזה.

<יאיר פרנק: למה אני מתכוון?

<יאיר פרנק: אנחנו נמצאים בתכנית מואצת ובשנים האחרונות בקצב הולך וגובר, של הנגשת כל שירותי הממשלה באופן מקוון ודיגיטלי.

<יאיר פרנק: לחלום שלך אני רוצה להוסיף חלום נוסף שבא ואומר, כל שירותי הממשלה נמצאים בסלולר, כולל שירותים שהיום דורשים מאיתנו להביא מסמכי מקור, שירותים שאומרים לנו שאתה חייב להתייצב ולחתום בפני פקיד וכן הלאה וכן הלאה.

<יאיר פרנק: עכשיו בואו נסת

<יאיר פרנק: כל רגע על העסק משני צדדים.

<יאיר פרנק: פעם אחת, יש באמת חשש שברגע שעוברים לשירותים דיגיטליים נוצרת איזושהי אוכלוסיה מסוימת שמסוגלת לעשות את זה ונהנית מזה, ואוכלוסיה אחרת שלא עושה את זה ולא נהנית מזה, אבל החוכמה צריכה להיות, ופה פחות או יותר רק בהקשר הזה אני אתן את הדוגמא למשל על הפרדת העבודה בין "ישראל דיגיטלית" לבין רשות התקשוב, שבסוף משתלבת, ושרשות התקשוב מאיצה עכשיו את הממשלה לעוד ועוד שירותים דיגיטליים ו"ישראל דיגיטלית" מאיצה עכשיו את הממשלה לעוד ועוד אוריינות, לעוד ועוד יכולות מיצוי זכויות, ואת כל הדבר הזה אנחנו עושים במשולב.

<יאיר פרנק: אתן דוגמא.

<יאיר פרנק: אנחנו לוקחים עכשיו את כל הממשלה ושמים אותה באתר אינטרנט אחד.

<יאיר פרנק: לא פה, פה, פה, פה.

<יאיר פרנק: ברגע שכל המידע וכל השירותים נמצאים במקום אחד, היכולת למצות את המידע ולמצות זכויות מן המידע, וברגע שמיצינו זכות מהמידע, כבר להצביע על הבן אדם, לאיזה שירות הוא צריך להפעיל כדי לקבל את הדבר הזה, שם אותנו בשלוש מאות צעדים קדימה למול המצב היום שכל אחד נמצא בנפרד, אז המאמץ הזה הוא מאמץ שלוב לטובת הדבר הזה.

אורי מקלב: אבל איך הוא לא יטבע בים החומר?

אורי מקלב: איך יהיו ההצלבות?

<יאיר פרנק: עוד מעט תראו את זה.

<יאיר פרנק: אני יותר מתייחס כרגע לנקודה שהעלית קודם.

<יאיר פרנק: עוד מעט בדיוק תראו את זה, ואז כתוצאה מזה שכל השירותים בעזרת השם יהיו דיגיטליים, אנחנו מפנים את הלשכות לאנשים שפחות נגישים.

<יאיר פרנק: מה קורה היום?

<יאיר פרנק: היום אם השירות הוא לא דיגיטלי, כולם מגיעים ללשכות לקבל אותו.

<יאיר פרנק: מחר השירות הופך להיות דיגיטלי, 60%, 70%, 80%, לא יודע, ועם השנים זה רק ילך ויגדל, מהאוכלוסיה תהיה מסוגלת לצרוך אותו דיגיטלית.

אורי מקלב: תראה איך הבנקים, מה שהם עושים.

<יאיר פרנק: כשהצגנו את התכנית אמר ראש הממשלה במפורש, אין לנו כוונה לסגור לשכות.

<יאיר פרנק: אני אגיד יותר מזה.

אורי מקלב: לא, לא, אני התכוונתי באופן החיובי, שיש בעיה בבנקים שהיא שונה לגמרי, אבל החלק הזה שהיום הם מצמצמים כוח אדם וחוסכים בכוח אדם, באופן החיובי, בגלל שחלק גדול מהאנשים לא צריכים להגיע.

אורי מקלב: אני נמצא בסניף בנק.

אורי מקלב: אומר, מימיי בפתיחה הייתי פעם אחת.

אורי מקלב: אני כבר שנים נמצא בסניף הזה.

אורי מקלב: אני לא מכיר את הסניף הזה בכלל.

אורי מקלב: לא יודע איך הוא נראה מבפנים.

<יאיר פרנק: מצוין, וברגע שאתה לא מכיר את הסניף, פינית אותו למישהו אחר, אבל הבנקים הולכים ומצמצמים את כמות הסניפים.

אורי מקלב: בלי לפגוע באוכלוסיה כמובן.

<יאיר פרנק: אנחנו היום לא עושים את זה.

אורי מקלב: אני אומר, אתה מדבר עכשיו על מי שכן יש לו נגישות.

אורי מקלב: אני אומר, לא נחשוב להפריד לאלה שלא מקבלים את הנגישות.

<יאיר פרנק: ולכן התנועה נעשית במשולב: פעם אחת, עוד ועוד שירותים דיגיטליים, ופעם שנייה, להעלות את היכולת של אלה שאינם יכולים לצרוך את השירותים הדיגיטליים, לסדר את האוריינות וכן הלאה.

<יאיר פרנק: בואו נסתכל רגע אחד על אוכלוסיה של מוגבלים ביכולת התנועה שלהם, לדוגמא.

<יאיר פרנק: זו גם אוכלוסיה שאנחנו חפצים ביקרה, יוכל לעשות את כל שירותי הממשלה מהבית.

<יאיר פרנק: לא יצטרך ללכת לשום מקום.

<יאיר פרנק: לצד זה, אם מישהו כן צריך להגיע, אז אם מקודם היו במשרד הרישוי סניף חולון אלף אנשים ביום, מחר יהיו שם שלוש מאות אנשים ביום, השירות יראה אחרת לגמרי.

<יאיר פרנק: זה הכיוון.

יוליה מלינובסקי: אני יכולה לשאול אותך משהו?

יוליה מלינובסקי: הבעיה, שלפעמים פקידים בממשלה לא יודעים בעצמם מה יש להם.

יוליה מלינובסקי: הבעיה פה איך להוציא את ההון הזה שיש במשרדי ממשלה תכניות רבות שאחר כך אנחנו רואים תת ביצוע - - -

אורי מקלב: אם אנחנו מדברים על דיגיטלי, אז לא הפקיד צריך לדעת את זה.

אורי מקלב: ברגע שהמחשב ידע, אז מישהו אחד יודע.

<יאיר פרנק: וגם הפקיד יוכל לעשות בזה שימוש.

<יאיר פרנק: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> מצוין, אז אני אתן עוד דוגמא שתבינו לעומק.

<יאיר פרנק: אנשים, פעם כשהיה להם רכב, המדינה החליטה שלא מגיע להם הבטחת הכנסה.

<יאיר פרנק: היה כזה דבר, ושללו מאנשים הבטחת הכנסה.

אורי מקלב: רכב משנת כך וכך.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> כן, רכב מצ'וקמק.

אורי מקלב: בן אדם קנה כשהוא עבד.

אורי מקלב: עברו עשרים שנה, עדיין נוסע, אין לו משהו אחר.

אורי מקלב: היום הורידו את זה.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> דקה.

אורי מקלב: היה פסק דין של השופטת בייניש, פסק דין אחרון שלה, שהיא אמרה שלכבוד כבוד האדם וכו'.

אורי מקלב: הכנסת שינתה.

אורי מקלב: אנשים באו לביטוח לאומי לבקש שיחזירו להם הבטחת הכנסה.

אורי מקלב: ביטוח לאומי לא ידע על זה.

אורי מקלב: אני עוד הייתי חברת מועצה, אגב, בחולון.

אורי מקלב: אנשים באו אלי.

אורי מקלב: הלכתי איתם עם פסק הדין ביד, עם החוק כבר ביד.

אורי מקלב: הפקידות לא ידעו.

אורי מקלב: זה לב הבעיה.

<קובי הלפרין: ביטוח לאומי הודיע שיהיה לו זמן יישום כמו לכל חקיקה וכנראה על זמן היישום הזה את מדברת.

<קובי הלפרין: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> הפקידות לא ידעו.

<קובי הלפרין: בסוף הבינו שיש להם בעיה.

<קובי הלפרין: בן אדם מגיש מסמכים וביטוח לאומי, לקח להם חצי שנה להתחיל לשלם לו וגם רטרואקטיבית מזמן החקיקה.

<קובי הלפרין: מה אני מנסה להגיד?

<קובי הלפרין: זה מצוין מה שאתה מציג אם אני יודעת להשתמש באינטרנט ואני יודעת לחפש.

<קובי הלפרין: הבעיה שלי זה ההצלבות.

<קובי הלפרין: <קריאה:> הנה התשובה.

<שי-לי שפיגלמן: אני רוצה להציג שני מיזמי גדולים שאנחנו עושים, שעונים בדיוק על הדברים האלה.

<שי-לי שפיגלמן: אחד, נושא האוריינות הדיגיטלית.

<שי-לי שפיגלמן: בעצם מה זו אוריינות דיגיטלית?

<שי-לי שפיגלמן: זה אומר היכולת להשתמש באינטרנט לשלוש משימות מרכזיות: קודם כל כישורי חיים.

<שי-לי שפיגלמן: אני רוצה ללכת לבנקים, קופות חולים, להזמין תור בקופת חולים, אני עושה את הקניות באינטרנט, אני רוצה לחפש מידע באינטרנט.

<שי-לי שפיגלמן: כישורי חיים היום בעידן הדיגיטלי זה כמעט זכות בסיסית כמו ידיעת קרוא וכתוב.

<שי-לי שפיגלמן: סוג הכישורים השני זה כישורים תעסוקתיים.

<שי-לי שפיגלמן: היום למצוא עבודה מאוד קשה אם אין לך כישורים דיגיטליים בסיסיים, וכמובן שימושי מחשב.

<שי-לי שפיגלמן: התכנית שלנו מקיפה את כל סוגי הכישורים האלה.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו רואים שבמדינה לפי סקר פיאק שנעשה לאחרונה ב-OECD אנחנו במצב לא מאוד טוב.

<שי-לי שפיגלמן: כמעט 25% מהאוכלוסיה בישראל שהם לא באינטרנט, רובם ערבים, חרדים ואזרחים ותיקים, פשוט לא באינטרנט.

<שי-לי שפיגלמן: זו כמות מאוד גדולה.

<שי-לי שפיגלמן: דרך אגב, הסקר מראה שגם אם מוציאים את המגזר הערבי והחרדים, עדיין אנחנו נמצאים קרוב לממוצע ומתחת לממוצע של ה-OECD.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו במצב מאוד לא טוב בנושא של כישורים דיגיטליים וזאת התכנית שאנחנו עושים ביחד עם המשרד המדע.

<שי-לי שפיגלמן: יש פה את נציגת משרד המדע.

<שי-לי שפיגלמן: בעצם אם אנחנו יכולים לראות את המספרים שהסקר מעלה, יש לנו כמעט 200,000 מהאוכלוסיה החרדית שהם לא באינטרנט, כמעט 400,000 מהאוכלוסיה הערבית ועוד 700,000 מהאוכלוסיה הכללית שרובם אזרחים ותיקים והמיזם הלאומי שאנחנו מפעילים פונה לאוכלוסיה הזאת.

<שי-לי שפיגלמן: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> עולים חדשים.

<שי-לי שפיגלמן: עולים חדשים.

<שי-לי שפיגלמן: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> שפה, שוב פעם אני אומרת.

<שי-לי שפיגלמן: לתכנית הלאומית לאוריינות דיגיטלית או לצמצום הפער הדיגיטלי יש שלושה מיקודים מרכזיים: יש מיקוד קהילתי שנקרא "קהילות דיגיטליות" שיעבוד בשלב הפיילוט בבין חמש עשרה לעשרים רשויות, שבעצם יכנס לרשויות חלשות בסוציו אקונומי נמוך, מתחת ל-5.

<שי-לי שפיגלמן: בצורה קהילתית אפשר לצמצם את הפער הדיגיטלי באותה רשות, לעשות מאמץ מרוכז ברשות, כולל עולים, אזרחים ותיקים, בני נוער שיעזרו לרב דורי וכאלה.

<שי-לי שפיגלמן: שוב, מיקוד תעסוקתי.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עובדים ביחד עם שירות התעסוקה, עם מערך הכוונה תעסוקתי, עם מרכזי ריאן של המגזר הערבי כדי לעבוד עם אנשים שהם בצומת תעסוקה וצריכים את הכלים הדיגיטליים גם לכישורי חיים וגם לחיי היום יום.

<שי-לי שפיגלמן: הם בכל מקרה נמצאים שם.

<שי-לי שפיגלמן: באזורי התעסוקה יש בכל מקרה כיתות מחשב, בואו נשתמש בזה כדי לצמצם את הפער הדיגיטלי, לתפוס את עשרות אלפי האנשים שנמצאים באזור התעסוקה, בין אם זה שירות התעסוקה, עוברים בשנה, לבין במערך ההכוון לצמצום הפער הדיגיטלי.

<שי-לי שפיגלמן: המיקוד השלישי הוא באזרחים ותיקים.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו גם הולכים על קורסים לאנשים עצמאיים שיכולים לבוא למרכזי להב"ה או מרכזי תפוח או מרכזי מחשבה טובה או מרכזים אחרים בארץ שיש, וגם תחת מרכזים קהילתיים ודיור מוגן ואפילו מרותקי בית שלא יכולים להגיע למרכזים, להביא להם צמצום הפער הדיגיטלי.

<שי-לי שפיגלמן: התכנית היא רחבה, היא לשלוש שנים קדימה.

<שי-לי שפיגלמן: יש בה תקציב משמעותי ואנחנו מקווים שבעוד שלוש שנים כשנשב פה, הפער הדיגיטלי לא יהיה 25% אלא יהיה הרבה פחות ונוכל לתת מענה.

<שי-לי שפיגלמן: ככל שהשירותים הממשלתיים גם מתקדמים, יותר ויותר אזרחים יוכלו להשתמש בהם.

<שי-לי שפיגלמן: אז זה בנושא אוריינות דיגיטלית.

<שי-לי שפיגלמן: זו תכנית רחבה.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו מתחילים עכשיו להניע אותה.

<שי-לי שפיגלמן: החלטת הממשלה עברה לפני חודש.

<שי-לי שפיגלמן: בשיתוף משרד המדע מובילים ביחד.

<שי-לי שפיגלמן: זה לוקח זמן כי זו אוכלוסיה רבה.

<שי-לי שפיגלמן: זה למעלה ממיליון איש שצריך להעביר אותם לאינטרנט, אבל אנחנו מקווים שבשנתיים-שלוש הקרובות נתחיל לראות תוצאות ושיפור בנושא הפער הדיגיטלי.

<שי-לי שפיגלמן: אני מעבירה ליעל צח, הסגנית שלי, שתדבר על מיצוי זכויות ותענה לך בדיוק על מה ששאלת.

<יעל צח: כמו שאדוני היושב ראש וחברת הכנסת הגדירו, לא רואים שום דבר וזו בדיוק הבעיה.

<יעל צח: הזכויות מבוזרות בין משרדי ממשלה שונים ואוכלוסיות שונות.

<יעל צח: כל מקום שבו יש איקס, זה אומר שמשרד ממשלתי נותן זכות לאוכלוסיה אחרת.

<יעל צח: זה הרקע למה שאת מתארת.

<יעל צח: מבקר המדינה הצביע על זה בעצמו בדוח מ-2015.

<יעל צח: נמצא פה גם פנסיונר של המבקר.

<יעל צח: בעצם אמר, יש שווי של מיליארד זכויות שלא מוצו.

<יעל צח: רשות ציבורית צריכה לספק מידע על הזכות, להסיר חסמים בירוקרטיים למימון שלה, ליידע את הזכאי על זכויות שיש לו במקומות אחרים, בדיוק התייחסתם לזה, וגם להעביר מידע בין הרשויות שיסייע במימוש הזכות, ובעצם המליץ להקים אתר אינטרנט אחוד שזה כבר יש לנו כמו שראש רשות התקשוב ציין, וגם לכלול בו מחשבונים ומנועי חיפוש מתקדמים.

<יעל צח: את זה אנחנו רוצים להציג.

<יעל צח: רגע לפני כן, דוח המבקר בעצם גרם לכל משרדי הממשלה לזוז באי נוחות בכיסא ולהתחיל לעשות הרבה מאוד פעילות בתחום של מיצוי זכויות.

<יעל צח: כמובן שהיו גם יוזמות לפני כן.

<יעל צח: יש פה באמת לכל אחד מהיושבים מסביב לשולחן פעילות בתחום.

<יעל צח: ודאי יתייחסו אחר כך.

<יעל צח: לנו כגוף מתכלל היה חשוב רק שכולנו נדבר באותה שפה ולכן אמרנו, אוקיי, כשאנחנו מדברים על מיצוי זכויות, אנחנו בעצם מדברים על שני דברים שונים: אחד, זה הנגשת מידע על זכויות, כשהכוונה היא פשוט לתת מידע על הזכויות ועל הדרכים למימוש שלהן.

<יעל צח: שניים, זה בעצם מימוש הזכויות עצמן שזה ביצוע התהליך הבירוקרטי.

<יעל צח: ברובד התחתון אנחנו מתייחסים לזה כפירמידה, כי באמת הדברים נבנים אחד על השני.

<יעל צח: ברובד של הנגשת מידע על זכויות אנחנו יכולים להנגיש מידע כללי.

<יעל צח: תיכף נראה דוגמא למה אנחנו עושים בתחום הזה, ואנחנו יכולים להנגיש מידע מותאם לפי מאפיינים או הזדהות, שזה בעצם מה שאת מתארת, את אותן הצלבות.

<יעל צח: אני רוצה להציג מיזם אחר שהוא משותף למשרד המשפטים, לנו עם הג'וינט ולחברת "כל זכות" שנבחרה כמפעילה של המיזם.

<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> זהו, זו השאלה הבאה.

<יעל צח: למה דברים כאלו הממשלה עושה דרך ארגונים פרטיים, אדוני היושב ראש?

<יעל צח: זה מאוד מוזר לי.

<יעל צח: ריבוי גופים ממשלתיים, דווקא אתם הולכים על גוף פרטי?

<יעל צח: <קריאה:> לא רק.

<יעל צח: אנחנו עובדים גם וגם.

<יעל צח: <קריאה:> זו עמותה, קודם כל.

<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> לא משנה, זה גוף פרטי.

אורי מקלב: רוב שירותי הרווחה היום נמצאים בגופים פרטיים.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> עוד הפרדה?

אורי מקלב: מי יישא באחריות?

אורי מקלב: <קריאה:> אנחנו.

אורי מקלב: כל מערכת המחשוב הממשלתית היום היא מיקור חוץ, חלק גדול.

<יאיר פרנק: הממשלה תישא באחריות.

אורי מקלב: אני רואה את זה הפוך.

אורי מקלב: אני רואה את זה גם כיתרון.

אורי מקלב: היום לא מחויבים להסכמים כאלה ואחרים.

אורי מקלב: אם יש בקרה ואם יש פיקוח על חברות או עמותות או תאגידים, אז מה הבעיה?

<יעל צח: כיוון שאני רואה שאנחנו בלחץ של זמן, אנחנו נדבר רגע על מה שיותר מעניין אותך, שזה מנוע הזכויות.

<יעל צח: זה ברובד השני.

<יעל צח: בעצם במסגרת האתר האחוד, כחלק ממנו אנחנו מתכננים שיהיה מנוע זכויות לאומי.

<יעל צח: המטרה שלו זה להנגיש לאזרחים מידע על הזכויות שמגיעות להם, בצורה פשוטה, ברורה ומותאמת אישית ולסייע להם בהתחלת תהליך המימוש.

<יעל צח: המטרה שלנו זה לשאול כמה שפחות שאלות, לתת מקסימום תוצאות, הכוונה היא זכויות שאתה זכאי להן, ולהגיע לאחוזי שימוש גבוהים.

<יעל צח: אנחנו הולכים להנגיש זכויות מכוח חקיקה והטבות תקציביות שמסופקות על ידי הממשלה ויחידותיה.

<יעל צח: ברשויות המקומיות אנחנו גם ננגיש את סוגיית הארנונה.

<יעל צח: בדיוק כפי שציינתי, זה נושא מאוד חשוב.

<יעל צח: (הצגת מצגת) זה הולך להיראות ככה: בעצם כמו שאתם רואים, זה באותו ממשק משתמש של האתר האחוד כי זה יהיה חלק ממנו.

<יעל צח: התהליך הולך להיות תהליך של שאלון שבו אנחנו שואלים סדרה של שאלות על המאפיינים של הבן אדם בתחומים שונים, גם מידע כללי על מי הוא ומה גילו ומה המגדר שלו וכו', מה מצבו הפיננסי, איזה קצבאות הוא כן מקבל, מה ההכנסות שלו וכו'.

<יעל צח: בתחום הבריאות והדיור, איפה הוא מתגורר ומאיזה בעיות בריאותיות הוא סובל.

<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> יש את זה בשפות?

<יעל צח: יהיה.

<יעל צח: מה שאני מראה כרגע, סטטוס של הדבר הזה, זה בתהליך מכרזי.

<יעל צח: אנחנו עומדים לפרסם את המכרז ממש בשבועות הקרובים.

<יעל צח: אנחנו מעריכים שהדבר הזה יעלה לאוויר בתחילת השנה הבאה.

<יעל צח: אנחנו ננגיש אותו גם בשפות.

<יעל צח: זה חלק מהמכרז.

אורי מקלב: אני מבקש לשאול שתי שאלות.

אורי מקלב: יש לוחות זמנים שצמודים לכל התכניות האלה?

<שי-לי שפיגלמן: כמו שיעל אמרה, נושא של מנוע זכויות הלאומי, אנחנו במכרז, כבר כתוב, צריך להתפרסם בשבועות הקרובים.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו מניחים שבתחילת 2018 כבר נוכל להראות.

<שי-לי שפיגלמן: השלב הראשון שאנחנו מתחילים זה זכויות לאזרחים ותיקים.

<שי-לי שפיגלמן: כל פעם אנחנו נוסיף עוד ועוד זכויות, פעם לאזרחים ותיקים, נכים.

<שי-לי שפיגלמן: כל פעם עוד פרוסה של זכויות, אז השלב הראשון עם האזרחים הותיקים יעלה בתחילת 2018.

<שי-לי שפיגלמן: כמו שאמרנו, המכרז הוא גם בשפות.

<שי-לי שפיגלמן: כל רבעון או שני רבעונים נוסיף עוד ועוד זכויות עד שזה יהפוך להיות באמת מנוע לאומי, אבל זה כבר בשלבים מאוד מתקדמים.

<שי-לי שפיגלמן: אתם פה רק הדמיה של איך שזה יראה, אבל זה כבר ממש בשלבים מתקדמים.

אורי מקלב: מה עם התקציבים?

אורי מקלב: נושא של תקציב לא יהיה חסם?

אורי מקלב: לא יהיה גורם מעכב?

<יעל צח: לפרוייקט הספציפי הזה שותפים ממש כלל משרדי הממשלה שיושבים פה.

<יעל צח: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> וגם כן מבחינת הזנת המידע לתוך מנוע החיפוש.

<יעל צח: אם הם לא יזינו מידע, זה לא שווה כלום.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו עובדים ביחד.

<שי-לי שפיגלמן: יש פה נציג מביטוח לאומי.

אורי מקלב: אנחנו כמובן נעקוב אחרי הדברים.

אורי מקלב: אני רק מבקש לציין, אנחנו דיברנו על מגזרים כמו המגזר החרדי, המגזר הערבי, עולים חדשים, אבל מסמך שרועי גולדשמידט שכתב לנחמן שי בנושא אינטרנט ושירותים דיגיטליים לאזרחים ותיקים, מסמך שלם שאנחנו עוד נדון עליו, לקח את האזרחים הותיקים בצורה ממוקדת.

אורי מקלב: מתי המסמך הזה נכתב?

אורי מקלב: ב-12 בפברואר השנה.

אורי מקלב: רק בקשישים.

אורי מקלב: אם אנחנו יוצאים מנקודת הנחה לפי 2015, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש קרוב למיליון אנשים מעל גיל 65.

אורי מקלב: לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה 51% לא משתמשים באינטרנט.

אורי מקלב: 49% מבני ה-65 ומעלה משתמשים באינטרנט, כולל מיילים, לעומת הצעירים שזה מעל 80%, אבל דווקא בסקר של איגוד האינטרנט, שם דפוסי השימוש של אזרחים ותיקים באינטרנט, שונים, הרבה יותר נמוכים.

אורי מקלב: שימוש אקטיבי ברשתות חברתיות זה רק 29% כשבציבור הכללי זה 87%.

אורי מקלב: תראו איזה פערים, של 200%.

אורי מקלב: קניות באינטרנט למשל זה רק 15% לעומת 56%.

אורי מקלב: שיעור נמוך של ביצוע התשלומים, קיצור תורים באינטרנט.

אורי מקלב: רק 24% מהמגזר השלישי מגיל 65 משתמשים באינטרנט כשבאוכלוסיה הכללית זה 62%.

אורי מקלב: יש כאן באמת פערים מאוד מהותיים דווקא.

<שי-לי שפיגלמן: כמו שהצגתי, אנחנו עושים תכנית ייעודית לאזרחים ותיקים ביחד עם אשל.

אורי מקלב: סך הכול אתם דיברתם על מיליון.

אורי מקלב: לפי דעתי זה גם הרבה יותר.

<רועי גולדשמידט: הנקודה היא בעצם שהפער בא לידי ביטוי או כשאתה עושה שימוש בטכנולוגיה או כשאתה לא עושה שימוש.

<רועי גולדשמידט: איזה שימושים אתה יודע לעשות בטכנולוגיה.

<רועי גולדשמידט: המעבר בהבנה שפער דיגיטלי, מהדיון עליו לפני עשור, עשור וחצי שדיברו על יש ואין, כלומר יש גישה לאינטרנט, יש גישה למחשב, יש יכולת שימוש בסיסית, לבין ההבנה של סוג השימושים והיכולת להפיק את המיטב.

אורי מקלב: אני מבקש להתמקד.

אורי מקלב: מי-טל, ניתן לך בגלל שדיברנו על סקר שלכם, ממש שני משפטים ואחרי זה נבקש מגברת יהודית חסידה.

<מי-טל גרייבר שוורץ: מי-טל גרייבר שוורץ, סמנכ"לית קשרי קהילה ורגולציה באיגוד האינטרנט הישראלי.

<מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו עשינו שני סקרים למעשה, אחד ביוני 2016 והשני לפני כחודש-חודשים, שבוחן בעצם את מצב השימוש באינטרנט בכל האוכלוסיה בישראל והשווינו בעיקר בין המגזר הערבי למגזר היהודי.

<מי-טל גרייבר שוורץ: גילינו שרמת השימוש באינטרנט היא יחסית קבועה בשני המגזרים, אבל השימושים שכל אחד מהמגזרים עושה באינטרנט, הניצול שלהם בעצם את האינטרנט הוא שונה לגמרי.

<מי-טל גרייבר שוורץ: בעצם האוכלוסיה הערבית עושה פחות שימוש יעיל באינטרנט.

<מי-טל גרייבר שוורץ: 74% מהאזרחים הערבים לא מבצעים תשלומים או מקצרים תורים בעזרת האינטרנט לעומת באוכלוסיה היהודית ש-32% לא עושים את זה.

<מי-טל גרייבר שוורץ: רק 16% מהאזרחים הערביים ממלאים טפסים ומבצעים פעולות באתרי אינטרנט.

<מי-טל גרייבר שוורץ: רק 50% מהאזרחים הערבים משתמשים בדואר אלקטרוני.

<מי-טל גרייבר שוורץ: בעצם גם אם מצמצמים את הפער הדיגיטלי והסקרים נראים יפים ברמת "אני משמש באינטרנט", השאלה מה אתה עושה שם.

<מי-טל גרייבר שוורץ: האזרחים הערבים נמצאים הרבה יותר ברשתות החברתיות.

<מי-טל גרייבר שוורץ: ההגדרה הייתה שהם גרים בפייסבוק, אבל בעצם האינטרנט משמש אותם יותר ל"פאן".

<מי-טל גרייבר שוורץ: הוא משמש אותם פחות למימוש זכויות ובזה צריך לטפל.

<מי-טל גרייבר שוורץ: אנחנו בימים האלה שכרנו את שירותיה של חוקרת מהמגזר הערבי, שכותבת לנו נייר מדיניות על מה צריך לעשות בשביל לצמצם את הפער הזה, את הפער האיכותי בין המגזרים.

<מי-טל גרייבר שוורץ: יהיו לנו ממצאים, אני מקווה, בתוך חודש עד חודשיים, אז אנחנו נשמח להציג אותם.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: אני מבין שבציבור החרדי לא עשיתם.

<מי-טל גרייבר שוורץ: בניתוחים אנחנו בדקנו גם את הציבור החרדי.

<מי-טל גרייבר שוורץ: 50% מהציבור החרדי משתמש באינטרנט.

<מי-טל גרייבר שוורץ: אלה שמשתמשים באינטרנט עושים שימוש מדהים, שימוש הרבה יותר איכותי מאשר אפילו הציבור היהודי החילוני.

<מי-טל גרייבר שוורץ: ה-50% האחרים לא עושים שימוש בכלל באינטרנט.

יוליה מלינובסקי: ומה עם עולים חדשים?

<מי-טל גרייבר שוורץ: עולים חדשים לא בדקנו.

אורי מקלב: יאיר, אולי תוסיף על פרוייקט שעכשיו אתה מנסה לפתח בשונה מהעמדות.

אורי מקלב: עמדות, כמו שאת אומרת, זה טפסים, אבל הוא מוגבל באפשרויות שלו.

אורי מקלב: אין לו תקשורת גם באינטרנט.

אורי מקלב: התקשורת היא דווקא טלפון.

אורי מקלב: יאיר עכשיו מוביל פרוייקט שלפי דעתי יהיה ספינת הדגל.

אורי מקלב: העמדות לא יהיו עמדות, הקיוסקים האלה.

אורי מקלב: יהיו עמדות מחשב ששם תהיה כן אפשרות להגיע, מה שהאינטרנט יודע לעשות, אבל זה אינטרנט ממוקד, זה לא אינטרנט בשביל לראות סרטים.

אורי מקלב: זה אינטרנט שרק ייתן את השירותים.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> איך לעשות את החיפוש הזה ואת ההצלבות האלה.

אורי מקלב: חברת הכנסת מלינובסקי, גם מה שהיום כבר יש, יש ציבור שלם שלא יכול להגיע.

אורי מקלב: אנחנו מדברים היום על שני נושאים.

אורי מקלב: הנושא הראשון והמרכזי שאנחנו מדברים עליו היום זה צמצום הפערים.

אורי מקלב: בשביל זה אנחנו צריכים לעשות הרבה מאמצים.

אורי מקלב: ככל שאנחנו נשפר את היכולות ואת הריכוז של המידע ויהיה ציבור גדול מאוד כפי שאנחנו עכשיו ציינו, כמו קשישים שלא משתמשים ואין להם נגישות, אנחנו יוצרים פערים מאוד קשים, פוגעניים ממש בציבור מאוד גדול.

אורי מקלב: גברת חסידה.

<יהודית חסידה: יהודית חסידה, אני חוקרת במכון החרדי למחקרי מדיניות.

<יהודית חסידה: על רקע "ישראל הדיגיטלית", כמה משפטים על המגזר החרדי.

<יהודית חסידה: הנתונים מהסקרים החברתיים של הלמ"ס מראים שיעורים קצת יותר גבוהים של היעדר נגישות טכנולוגית בקרב הציבור החרדי, שזה כמובן מטעמים אידיאולוגים וזה מציב אתגרים לא פשוטים לציבור החרדי בחיי היום יום, שהוזכרו פה, אפילו עד כדי מציאת חנייה סלולרית, שמי שאין לו את המובייל ואת החיבור לאינטרנט לא יכול לעשות את זה.

<יהודית חסידה: <היו"ר אורי מקלב:> פתרו את הבעיה.

<יהודית חסידה: מתקשרים למספר טלפון ויש מערכת אוטומטית.

<יהודית חסידה: בכל מקרה זה מחייב לחשוב על פתרונות, וכמו שאתה דיברת קודם, ועוד פתרונות בערים החרדיות, בריכוזים החרדיים שיאפשרו גם נגישות לאינטרנט וגם בקרב אלו שאין להם את הנגישות מטעמים אידיאולוגיים, את היכולת והאמצעים לעשות את השימוש הנכון באינטרנט.

אורי מקלב: מה זה טעמים אידיאולוגיים?

אורי מקלב: טעמים אידיאולוגים זה לא מכניסים אינטרנט הביתה.

אורי מקלב: זה לא נושא של אידיאולוגיה, זה נושא של פרקטיקה.

אורי מקלב: ציבור שלא מבקש להביא את כל מה שיש באינטרנט.

אורי מקלב: הוא רוצה את האינטרנט המוגבל.

אורי מקלב: יש לו עניין בחלקים האלה.

אורי מקלב: הוא רוצה להשתתף מכיוון שהוא צריך את זה והוא משתמש כפי שאמרה מי-טל, שהוא יודע טוב להשתמש וכל דבר שהוא עושה, אז הוא עושה את זה בצורה הדוקה ומיטבית, אבל הוא לא מעוניין להכניס את הכלי הזה על כל המשמעויות שיש בו, כפי שאנחנו גם יודעים היום איך אנחנו עושים מדרגים בחשיפה לילדים, לנוער.

אורי מקלב: מכאן זה מגיע.

אורי מקלב: יאיר, אתה רוצה לתת אולי ממש במשפט אחד, שזה יכול להיות לעוד מגזרים.

<יאיר פרנק: אני אגיד במשפט אחד.

<יאיר פרנק: אנחנו יחד עם היושב ראש לפני שנה וקצת החלטנו שנגביר את קצב פריסת קיוסקי הפעולות שיש לנו בקרב המגזר החרדי, ושמנו כמה עמדות כאלה בבית"ר עילית, בבני ברק וכן הלאה.

<יאיר פרנק: הגענו למסקנה בסוף שזה לא הפתרון כי אנחנו רוצים להנגיש את כל השירותים למגזר החרדי ולכן הפתרון יהיה מצב שבו בתוך הרשויות המקומיות או במקומות אחרים, סגורים, נציב עמדות מחשב רגילות, רק העמדות האלה יהיו עמדות שיגלשו ישירות לתוך האתר האחוד או שירותי הממשלה בלי יכולת לגלוש מעבר לזה, זאת אומרת יענו על ההגדרות של מה שנקרא "אינטרנט כשר".

<יאיר פרנק: כתוצאה מהדבר הזה הציבור יוכל להגיע למקומות האלה.

<יאיר פרנק: מי שלא נגיש לבד יוכל להגיע למקומות האלה ולצרוך את השירותים.

<יאיר פרנק: נמשיך את הסיפור שדיברנו קודם, ש"ישראל דיגיטלית" תעסוק באוריינות גם במגזר החרדי וכתוצאה מזה בחוק כלים שלובים נגדיל את הפעילות.

אורי מקלב: יש לך לוח זמנים, מתי יהיה?

<יאיר פרנק: חודש מהיום נציב לוחות זמנים לפיילוט הראשון.

אורי מקלב: אני מקווה ומברך על הנושא.

אורי מקלב: זה לא דיון ראשון שאנחנו מדברים במיוחד על קשישים.

אורי מקלב: ראינו שיש נכונות לאנשים במגזר השלישי כן להיחשף ולהתחיל להשתמש.

אורי מקלב: חלק מהחסמים שיש לו, הוא נתקל בלא מעט בעיות להפעיל.

אורי מקלב: הוא לא יודע איך לעשות את זה, אז כל להביא, למי שיש נכד, נכדה, בסדר, אבל זה כל פעם כן אפשר ואי אפשר וכן יודעים להיכנס מרחוק, צריך להגיע.

אורי מקלב: במידה שאנחנו נקים אולי מוקד או לעניין גופים וולונטריים שיעשו את זה או בהתחלה דחיפה שלכם, ויכול להיות שיהיו אנשים שיהיו מוכנים.

אורי מקלב: לא צריך לשבת שם.

אורי מקלב: יש אנשים שמוכנים לכמה שעות ביום מסוים, חצי יום מסוים לתת את התשובות האלה, אנשים שהם טכנאים, מי שיודע לעשות את זה בקלות, שאנשים ידעו שיש להם מענה.

אורי מקלב: אותו קשיש ואותו מגזר שלישי שהוא יודע, הוא איש אינטליגנטי.

יוליה מלינובסקי: תבדקו עבורי את כל הזכויות.

אורי מקלב: אנשים שנכנסו בגיל מאוד מבוגר למייל ומשתמשים בזה, אבל טוב שלהם יש משפחה גדולה, יש נכדים ונכדות שיודעות לטפל בזה.

אורי מקלב: מי שלא יודע לטפל בזה, כל פעם להזמין טכנאי, זו גם הוצאה שהוא לא יוכל לעמוד בזה.

אורי מקלב: היום יש את האפשרות לתת את השירות הזה מרחוק.

אורי מקלב: לפעמים זה שחרור.

אורי מקלב: לפעמים זה רק להגיד לו פעם אחת, תעשה ככה.

אורי מקלב: זו פעולה מאוד חשובה.

אורי מקלב: את רוצה להתייחס לזה?

<יעל צח: מרכזים למיצוי זכויות, היום משרד הבריאות במהלך של הקמה.

<יעל צח: אולי ירצו להתייחס.

<יעל צח: שניים, ספציפית בנושא של מנוע זכויות, זכאויות שבהתחלה אנחנו מנגישים זכויות לאזרחים ותיקים ובאופן כללי גם בראייה עתידית.

<יעל צח: בצד שמאל למטה אתם יכולים לראות שמי שמתקשה, בעצם יכול להזין את שמו ואת הטלפון שלו ובעצם המוקד של המשרד לשוויון חברתי שעוסק במיצוי זכויות של אזרחים ותיקים, יחזור אליו ויעשה את זה עבורו.

<יעל צח: בעצם מה שאנחנו מאפשרים זו חוויה רב ערוצית.

<יעל צח: מה שדיברנו, המיזם המשותף של הנגשת הזכויות, הסיבה שאנחנו עושים את זה באמצעות "כל זכות" שהיא חברה לתועלת הציבור, מלכ"ר, היא משני טעמים: אחד, זה כבר קיים.

<יעל צח: כל המידע נמצא במקום אחד וכתוב בשפה בהירה ופשוטה ולא משפטית, ואנחנו, הממשלה, כשכותבים מידע על זכויות, אנחנו בדרך כלל עושים את זה בשפה שהיא פחות ברורה לבני אדם.

<יעל צח: שניים, כי זה בעצם יחד עם הג'וינט מאפשר לנו לתת תמונה הרבה יותר רחבה לא רק על השירותים שהממשלה מספקת, אלא גם למשל על שירותים שעמותות נותנות וכו'.

יוליה מלינובסקי: עד כמה המידע שיש שם הוא אמיתי?

יוליה מלינובסקי: אני יכולה להסתמך על זה?

אורי מקלב: בבקשה, תענה גם בתוך הדברים, אמיתי.

<אמיתי קורן: (הצגת מצגת) קודם כל לגבי הנושא של חולי סרטן, דיברת על 360 מעלות של מידע, אז יש פה ייעוץ, תמיכה, שיקום, גמלאות, זכויות של תעסוקה, אם זה הורים מול ילדים חולים, אם זה ילדים מול ההורים החולים שלהם, רכישת אביזרים, טיפולים לשימור פוריות, טיפול תומך בקיצור.

<אמיתי קורן: יש פה כל המידע.

<אמיתי קורן: עוד דוגמא, קביעת נכות לחולי סרטן.

<אמיתי קורן: ביטוח לאומי, במקרה יושב פה קובי שאנחנו עובדים ביחד הרבה שנים.

<אמיתי קורן: ביטוח לאומי, לא רק שהוא עוזר לנו בתיקוף של מידע בלי לקחת אחריות משפטית.

<אמיתי קורן: יש פה משפטנים, אז זה בלי לקחת אחריות.

<אמיתי קורן: הוא גם דוחף אותנו שנים כבר להציג מידע בצורה אלטרנטיבית למידע שלהם, למה?

<אמיתי קורן: כי אנחנו יכולים את זה בשפה בלי חבות משפטית, שפה שמאפשרת לציבור לצרוך את זה יותר בקלות יחד עם זה שתמיד אפשר לעבור לטפסים של ביטוח לאומי, בקיצור, להגיע לכל המידע.

<אמיתי קורן: עוד כמה נקודות לציין.

<אמיתי קורן: יש ב"כל זכות" כבר מעל ל-4.5 מיליון גולשים ברמה שנתית.

<אמיתי קורן: נקודה אחת.

<אמיתי קורן: סקרים של משתמשים מראים ש"כל זכות" משרת את כל הדמוגרפיה הישראלית לייצוג הוגן ואפילו מעל המספר של האוכלוסיה החרדית ושל יוצאי חבר המדינות, מעל השיעור שלהם באוכלוסיה, למעט חוסר בשימוש בחברה הערבית.

<אמיתי קורן: עוד שלוש נקודות.

<אמיתי קורן: נקודה אחת, חשוב לזכור שזכויות זה לא רק אני מול הממשלה.

<אמיתי קורן: חלק גדול מהזכויות שמטרידות את הציבור זה זכויות עובדים, שזה אני מול המעסיק שלי.

<אמיתי קורן: חלק גדול מהזכויות הן זכויות על הגבול הצרכני, אני מול קופת חולים.

<אמיתי קורן: נכון שיש רגולציה, אבל יש אזורים שהם זכויות צרכניות, אני מול חברת הביטוח הפנסיוני שלי.

<אמיתי קורן: גם זה תחת רגולציה, אבל יש המון מידע שהוא לא רק אני מול מס הכנסה, ביטוח לאומי וכו'.

<אמיתי קורן: תרגום – "כל זכות" מתורגמת בחלקה, והודות למיזם המשותף שהוצג, יש תקציב מאוד משמעותי להשלים תרגום לערבית, מלא, רוסית, זה עדיין אתגר.

<אמיתי קורן: קיוסקים - הועלה פה המושג.

<אמיתי קורן: מה שיאיר אמר זה בדיוק יישום שאנחנו עושים.

<אמיתי קורן: התחלנו יישום בבני ברק ומרחיבים אותו לבית"ר עילית.

<אמיתי קורן: זו בעצם עמדת מחשב שמציגה את "כל זכות" בצורה הכי פשוטה לשימוש, בצורה כזאת שאי אפשר לעזוב אותה ולגלוש באינטרנט.

<אמיתי קורן: אגב, אנחנו תחת האינטרנט החרדי, רימון וכו'.

<אמיתי קורן: יש לנו הכשרים.

<אמיתי קורן: מה שחשוב, גם מאפשרת הדפסת טפסים.

<אמיתי קורן: אם אתם רואים פה למשל טפסים, אז בעמדת הקיוסק לחיצה על זה לא תעלה את הטופס.

<אמיתי קורן: היא ישר תדפיס אותו מסיבות שהובנו, לשמור על הסגירות של עמדת המידע, ויש לנו כבוד גדול להיות חלק מהמיזם המשותף.

אורי מקלב: מאז שנכנסתם למיזם המשותף עם הממשלה, ציבור הגולשים הנכנסים גדל?

<יעל צח: זה ממש מהשבועות האחרונים.

יוליה מלינובסקי: מילת המפתח, הצלבות של המידע.

יוליה מלינובסקי: זה קורה פה?

<אמיתי קורן: "כל זכות" זה המקום עם הכי הרבה הצלבות.

<אמיתי קורן: אם אני אחזור לסרטן, מבחינתי אין זכויות של משרדים.

<אמיתי קורן: מבחינתנו אין ביטוח לאומי ואין משרד לאזרחים ותיקים.

אורי מקלב: זה לא אדם בעצמו יודע.

אורי מקלב: שאדם בעצמו יכנס ויידע.

<אמיתי קורן: מבחינתנו, אני נמצא בסיטואציה, אני חולה במשהו, פיטרו אותי, נולד לי ילד, כל דבר כזה זו סיטואציה שחובתנו להציג 360 מעלות של מידע כולל מוקדי שירות שיוכלו לעזור לי בטלפון, כולל עמותות שאולי יוכלו לעזור לי בסיטואציה הזאת.

<שי-לי שפיגלמן: אנחנו חותרים משני הכיוונים.

<שי-לי שפיגלמן: במיזם המשותף אנחנו נותנים את ההנגשה הכללית ובשלב הראשון זה מה שיעל הציגה את המנוע.

אורי מקלב: אני אציג לכם מה שאזרח שפעיל פה בוועדה, הוא לא נמצא היום, שלח אתמול.

אורי מקלב: הוא שלח רעיון שבמסגרת זו כל אזרח יקבל מתנה עם לידתו, כתובתIP , ולשם ישלחו הודעות מכאן ואילך על זכויות מטעם המדינה.

אורי מקלב: כל אזרח כשהוא נולד, תהיה לו כבר כתובת ולשם המדינה תשלח לו את ההודעות על זכויות, דברים שלא מימש.

אורי מקלב: אנחנו צריכים להסתכל קצת קדימה.

<יאיר פרנק: אתם היום הורסים לנו את כל ההפתעות, אז זה בסדר.

<יאיר פרנק: יש כוונה כזאת ואנחנו בדיונים מאוד מתקדמים עם רשות האוכלוסין.

<יאיר פרנק: יש לנו כוונה ליצור תשתית שתעביר את המדינה שתוכל להתכתב עם האזרח במייל, וכדי לעשות את הדבר הזה אנחנו רוצים לבחון אפשרות לשים ליד פריטי המרשם, כי פרטי המרשם הם חוקיים, כתובת אימייל ומספר סלולרי.

<יאיר פרנק: אנחנו עוד בדיונים אם זה אפשרי ואיך עושים את זה.

<יאיר פרנק: אנחנו לא רוצים להכתיב לאזרח כתובת מייל.

<יאיר פרנק: אנחנו למדנו וראינו שיש רתיעה מזה שהממשלה נותנת לי כתובת, אלא אם יש לך כבר את הג'ימייל שלך או כל כתובת מייל אחרת שיש לך, אז אנחנו נעשה בזה שימוש.

<יאיר פרנק: יש לנו בממשלה כבר היום מאגרים של מאות אלפי אזרחים עם כתובות מייל.

<יאיר פרנק: בביטוח הלאומי לדעתי יש טונות של דברים כאלה.

<יאיר פרנק: אנחנו נעשה עם הדבר הזה סדר וזו הכוונה, ואז מה שנקרא תהליך של פוש, נשלח לאזרח הודעה, בין במייל ובין בהודעה.

אורי מקלב: זה מצוין, יאיר, אבל יכול להיות שאם כל אחד מהלידה יקבל את זה, זה פחות רתיעה.

<יאיר פרנק: זה מה שאני אומר.

<יאיר פרנק: הכוונה היא שבסוף גם תקבל הודעת פוש שאומרת לך שעוד שבעה חודשים הדרכון שלך פג תוקף, מומלץ לך לבוא לחדש אותו.

<יאיר פרנק: זו הכוונה.

אורי מקלב: תודה יאיר.

אורי מקלב: רועי.

<רועי גולדשמידט: רציתי לשאול שתי שאלות קצרות.

<רועי גולדשמידט: אחת, כבר לפני עשור אני זוכר דיונים ביחס לשירותים דיגיטליים ולבעיית ההזדהות החזקה.

<רועי גולדשמידט: עכשיו כיוון שסוגיית הביומטריה הוכרעה, האם הממשלה החליטה באשר לאופן שבו היא תיצור הזדהות חזקה והאם זה ככלי, שוב, כשהמטרה זה ליצור אפשרות לאזרח לקבל את כל השירות ולא יצטרך להזדקק להגיע ללשכות בסיטואציות שונות.

<רועי גולדשמידט: השאלה השנייה, ביחס לחיפוש מידע שבעצם מאפשר לאזרח לחפש מידע ספציפי, מה קורה להגנה על המידע הזה?

<רועי גולדשמידט: איך נבנית ההגנה על המידע הזה מצד הממשלה והאם יש שימוש במידע הזה כדי להזין את המאגרים הממשלתיים במידע עדכני?

<יאיר פרנק: נתחיל עם סיפור ההזדהות.

<יאיר פרנק: בשעות אלה ממש החבר'ה שלי בודקים חומר שהוגש כמענה למכרז למערכת הזדהות חדשה.

<יאיר פרנק: מערכת ההזדהות הזאת, מערכת שמממשת הגדרות של הממונה על היישומים הביומטריים במערך הסייבר, שדיבר על ארבע רמות הזדהות לטובת צריכת שירותים.

<יאיר פרנק: הרמה הראשונה היא 0, שום הזדהות.

<יאיר פרנק: למשל, כשאתה רוצה לשלם עבור עוזרת בית, אז לא אכפת לנו אם אני אשלם בשבילך ואתה תשלם בשבילי, אבל אם אתה רוצה לשנות את הכתובת שלך, לשנות מען, שיש לזה משמעויות כלכליות כי כולם רוצים לחיות בתל אביב אבל שהכתובת שלהם תהיה בקריית שמונה כדי לקבל הנחה במס הכנסה, אז כאן כבר קבענו שרמת ההזדהות הנדרשת היא רמה 3 בתוך הלבלים האלה.

<יאיר פרנק: יש לנו היום פיילוט יחד עם רשות האוכלוסין על התהליך הזה של שינוי מען.

<יאיר פרנק: העלינו את זה, מה שנקרא, השקה שקטה באוגוסט שנה שעברה וסביבות 50,000 אזרחים בלי שנגיד להם בכלל שזה קיים, כבר עשו בזה שימוש.

<יאיר פרנק: בסוף, בסוף, הרמה הרביעית היא רמה שדורשת הזדהות ביומטרית.

<יאיר פרנק: היא תיעשה כנראה, אנחנו כרגע בתהליך מיפוי של השירותים למול רמות ההזדהות הזאת, כנראה רק עבור מידע רפואי או דברים מאוד מורכבים.

אורי מקלב: דיברו פעם על כרטיס חכם.

<יאיר פרנק: אז הרמה הרביעית, כנראה כמו שאמרנו, תדרוש מאפיינים ביומטריים והמאפיינים הביומטריים קיימים על תעודת הזהות החכמה.

<יאיר פרנק: הרמה השלישית אינה דורשת את תעודת הזהות, זה one time passport וכן הלאה, כל מיני פטנטים אחרים.

<יאיר פרנק: זה בהקשר הזה.

<יאיר פרנק: בהקשר של אבטחת המידע, אנחנו לא יוצרים מאגר אחד גדול שכולל את הכול ויוצרים לעצמנו דרך זה בעיה אבטחתית מסדר גודל אחר ממה שקיים היום.

<יאיר פרנק: אנחנו מדברים על זה שמאגרי המידע הממשלתיים נשארים אותו דבר.

<יאיר פרנק: אנחנו נעשה את כל מה שרק אפשר לעשות בשביל לאבטח אותם, אבל אנחנו ניצור העברת מידע סדורה ומאובטחת בין מאגרי הממשלה האלה, ולצורך כך גם כן אנחנו בימים אלו בכתיבת מכרז לטובת מערכת מאובטחת שתעביר את הדבר הזה.

<יאיר פרנק: פעילות שנעשית בשיתוף יחד עם מערך הסייבר שעשה לפני כשנתיים עבודה מאוד גדולה שבמסגרתה מופו מה שנקרא מאגרי העל, אותם חמש עשרה מאגרי על שקיימים היום בממשלה שאנחנו נדרשים לאבטח אותם יתר מאשר על המאגרים האחרים, וכל הדבר הזה מקבל כמו שאמרתי, מעטפת אחת.

<יאיר פרנק: שוב, אין שום כוונה ליצור מאגר על חדש, ממשלתי, ששופכים אליו את הכול.

אורי מקלב: תודה, יאיר.

אורי מקלב: זה דברים מעניינים.

אורי מקלב: אנחנו נצטרך עוד לדון בזה.

אורי מקלב: משרד הבריאות, עבדאללה.

<עבדאללה זועבי: בוקר טוב, לי קוראים עבדאללה זועבי, אני מייצג את משרד הבריאות, עובד באגף פיקוח על קופות חולים ושב"ן.

<עבדאללה זועבי: אני אתייחס בקצרה לשני הנושאים שעלו.

<עבדאללה זועבי: קודם כל, הנושא שמאוד בוער בתוכי זה צמצום הפערים.

<עבדאללה זועבי: אמנם אנחנו במשרד הקמנו את אתר "קול הבריאות" לפני שלוש שנים, שהוא האתר הממשלתי היחיד והראשון שמנגיש את כל הזכויות שיש בסל הבריאות הממלכתי והשב"ן של הקופות, כלומר הביטוחים המשלימים, אבל חשוב לי להציג את העשייה שלנו שמיועדת דווקא לאוכלוסיות שאינן נגישות לאינטרנט.

<עבדאללה זועבי: יש מוקד קולי שמפעיל משרד הבריאות ומספרו 5400*.

<עבדאללה זועבי: כל מי שמתקשר למוקד ומבקש לקבל שירותי מוקדן כדי שיוכל לעזור לו בהנגשת מידע ומיצוי זכויות, באותו תוכן שקיים באתר האינטרנט, כלומר, הצוותים שיושבים במוקד מקבלים הדרכות שוטפות לתכנים שמופיעים באתר כדי שכל מי שיתקשר אליהם יוכל לקבל הכוון ישיר לתוך האתר הזה וכמובן לקבל את המידע על הזכויות הרפואיות שמגיעות לו.

<עבדאללה זועבי: אני חייב לציין שמדובר באתר ממשלתי.

<עבדאללה זועבי: אנחנו עומדים מאחורי כל מילה שמופיעה באתר הזה, מאחורי כל תשובה שנותן המוקד.

<עבדאללה זועבי: בנוסף לזה, אמנם הצוות שלנו מצומצם אבל אנחנו מנגישים הדרכות והרצאות לכל מיני קהלים.

<עבדאללה זועבי: אני שם דגש במיוחד על קהלים שנמצאים בפריפריה ושאינם ממש נגישים לאינטרנט.

<עבדאללה זועבי: אנחנו נפגשים עם הקהילה, נפגשים עם צוותים, נפגשים עם ארגונים ועמותות שעוסקות בנושא זכויות בריאותיות ואנחנו פשוט מיידעים את הציבור בנושא האתר הזה.

אורי מקלב: אנחנו לא מדברים על תחליף לאינטרנט, אנחנו רוצים להנגיש אותם לאינטרנט וזה היעד.

יוליה מלינובסקי: לא, אבל גם וגם.

אורי מקלב: זה טוב מאוד שכל מה שמגיע ומה שיש באינטרנט או כל המידע שיש, יש מישהו שעונה, אבל אנחנו חיים ככה עשרות שנים, שאנשים היו מקבלים, זה נגיש היה, הקו הוא זמין או לא זמין, כמה זמן צריך לחכות, זה עוד דבר, אבל זה שבאמת העובד, יש לו את כל המידע, זה טוב, מכיוון שהאינטרנט גם גורם לעובד להיות נגיש למידע.

אורי מקלב: פעם עובד היה צריך לטלפן למחלקה הזאת והזאת, לאיש שיודע.

אורי מקלב: היום זה דבר חשוב.

אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו רוצים שהכול יהיה לו במקום אחד, שתהיה לו נגישות גם לאינטרנט.

אורי מקלב: זה גם יעד שלנו מעבר לתחליף לאינטרנט.

<עבדאללה זועבי: חשוב לי להדגיש עוד עניין שאנחנו ממש נתקלים בו כמעט באופן יום יומי, פניות שמגיעות למוקד, אנשים שלא ממש נגישים לאינטרנט ומרימים טלפון למוקד ואומרים, תקשיבו, הקופה מסרבת לתת לי תרופה איקס למרות שאנחנו יודעים שהיא חלק מהסל או שהקופה פשוט מסרבת לתת איזשהו טיפול.

<עבדאללה זועבי: אנחנו מנסים להדריך את הפונה איך לפנות למרפאה שלו ולדרוש את הזכות שלו.

<עבדאללה זועבי: בנוסף, אנחנו מבקשים מספר פקס על מנת לשלוח לו את הדף הספציפי שבתוך האתר כדי ללכת ולהניח אותו על שולחנה של המזכירה של הרופא כדי לקבל את זכותו הרפואית.

<עבדאללה זועבי: עכשיו לנושא השני שדובר.

<עבדאללה זועבי: אנחנו מברכים על כל מיזם שבא ומנגיש מידע לכלל אזרחי ותושבי המדינה, אבל חשוב לי להדגיש, כל מיזם שמנגיש זכויות רפואיות חייב להיות מושתת על אתר "קול הבריאות" שהוא אתר ממשלתי שבעצם עבדנו עליו שלוש שנים, שהוא אתר מוסמך לתת תשובה האם מגיע לי לקבל את השירות שאני חפץ בו, מה ההשתתפות העצמי שאני כמבוטח, כתושב, צריך לשלם.

<עבדאללה זועבי: אגב, האתר הזה משווה בין ארבעת הקופות והוא אתר שבעצם נותן את האינפורמציה העדכנית אפילו נכון להיום בבוקר.

אורי מקלב: אז יש גם מקום שאתה יכול להתלונן על זה שקופת החולים מסרבת.

<עבדאללה זועבי: אכן.

<עבדאללה זועבי: יש לנו פה בצד ימין למטה כפתור שנקרא "צור קשר".

<עבדאללה זועבי: אפשר ליצור איתנו קשר ואנחנו מחויבים פשוט לענות תוך מספר ימים קצובים לפונה.

<עבדאללה זועבי: אמנם אנחנו לא בקיאים בכל הנושאים, לכן אנחנו פונים ליחידות הרלוונטיות והאגפים המקצועיים במשרד הבריאות, מקבלים תשובה מוסמכת ממשרד הבריאות.

אורי מקלב: אם אחד מתלונן על קופת חולים מסוימת שהם לא היו מוכנים לתת לו את התרופה הזאת שנמצאת בסל הבריאות, השאלה תוך כמה זמן קופת החולים עונה לכם, כמה זמן אחרי זה עונים לאזרח.

אורי מקלב: מה התהליך?

אורי מקלב: אני מכיר, כשאני מלווה קצת אנשים, לוקח הרבה זמן.

אורי מקלב: נניח אדם מתלונן שלא רצו לתת לו טיפול שיניים על אף שמגיע לו, אז הוא פונה אליכם, למי שממונה על יישום חוק הבריאות וזה תהליך שלוקח לו חודשים.

אורי מקלב: הוא בינתיים צריך טיפול שיניים.

<עבדאללה זועבי: כמובן יש עדיין את האפשרות לפנות לנציבות קבילות הציבור במשרד הבריאות, שהוא הגוף שאמור לטפל באופן אישי בפניות.

<עבדאללה זועבי: מה שמייחד את האתר הזה, אנחנו גם עכשיו פונים לרובד אחר ואנחנו מנגישים זכויות רפואיות לפי מצב רפואי.

<עבדאללה זועבי: חולה אונקולוגי כפי שהזכירה חברת הכנסת מלינובסקי שגם יזמה דיון בינואר, בעקבות זה חייבנו את הקופות להנגיש מידע מודפס בתוך המרפאות לחולים אונקולוגיים, בשפה הרוסית, ערבית ועברית.

<עבדאללה זועבי: אמנם אנחנו רחוקים קצת מלהיות שלמים עם כל המהלך הזה כי עדיין יש פרצות פה ושם, אבל אנחנו מבטיחים לטפל בזה.

<עבדאללה זועבי: חולה אונקולוגי יכול לקבל מידע בתוך האתר שלנו, לא רק על זכויות שמנגיש משרד הבריאות, אלא שימו לב, גם ביטוח לאומי, גם מס הכנסה, גם התחבורה וגם משרד הפנים.

<עבדאללה זועבי: דבר אחרון.

<עבדאללה זועבי: מה שמייחד את האתר הזה ומאפיין אותו זה שהוא אתר ממשלתי ובעצם כל דף שאתה נמצא בו ואתה לוחץ על כפתור "הדפס", אתה מקבל כל דף שמופיע באתר הזה בפורמט מכתב רשמי של מדינת ישראל, של משרד הבריאות, מה שהופך את הדף הזה לאסמכתא משפטית שמחייבת את הקופה או את בית החולים.

אורי מקלב: מאוד מרשים.

<עבדאללה זועבי: לגבי תרגום אני מתחייב אישית.

<עבדאללה זועבי: אני עובד על זה באופן אישי.

<עבדאללה זועבי: האתר עובר תרגום לשפות רוסית וערבית.

<עבדאללה זועבי: אני בישורת האחרונה.

<עבדאללה זועבי: אני פשוט מתחייב אישית גם בפני הוועדה הזאת להשלים כמה שיותר מהר את התרגום.

<עבדאללה זועבי: אני מאמין שבסוף הרבעון השלישי של השנה הנוכחית אנחנו נסיים את כל עבודת התרגום בשתי השפות, עד סוף ספטמבר.

אורי מקלב: מר הירש, אני הבנתי שאתה פנסיונר של מבקר המדינה.

אורי מקלב: רצית להוסיף בנקודה הזאת משהו?

<יוסף הירש: קודם כל זה מרשים לשמוע את משרד הבריאות.

<יוסף הירש: אני מקווה שזה חלוץ שהולך לפני המחנה ושהוא יהיה מודל לחיקוי לכל המשרדים.

<יוסף הירש: אני אקח לדוגמא רק את משרד הבריאות.

<יוסף הירש: משרד מבקר המדינה התייחס לא מעט גם לנושא של צמצום הפערים הדיגיטליים, גם ב-2014 וגם ב-2016 והוא עשה גם דוחות מעקב.

<יוסף הירש: זה בכלל פרוייקט שהתחיל ב-2001 על ידי סילבן שלום.

<יוסף הירש: חשוב להזכיר את זה.

<יוסף הירש: אני לא רוצה לקלקל לאנשים את התחושה, אבל יש מן אופנה כזאת, אני לא יודע איך לכנות את זה בשפה דיפלומטית, שכשלא מיישמים החלטה אז מקבלים עוד החלטה, אז יפה שביוני 2017 קיבלו החלטה.

<יוסף הירש: זה מצוין ואני באמת מעריך את זה, אבל לזכור את זה שזה כבר פרוייקט שהתחיל מזמן וצריך למהר ולא לנהוג בעצלתיים.

<יוסף הירש: אני רוצה רק להביא דוגמא של משרד הבינוי והשיכון.

<יוסף הירש: משרד מבקר המדינה התייחס בדוח של אי מיצוי זכויות חברתיות.

<יוסף הירש: אני ממשיל את זה, כי מבקר המדינה הנוכחי אכן פועל בנושא של מיצוי זכויות חברתיות והוא כתב דוח בעניין הזה.

<יוסף הירש: אני ממשיך להגדה.

<יוסף הירש: בהגדה יש את הבן שאינו יודע לשאול וזו בדיוק הנקודה שצריך לדאוג לה, לא רק לתמימים שלא יודעים להשתמש באינטרנט, אלא לאלה שגם לא יודעים לשאול.

אורי מקלב: יפה מאוד.

<יוסף הירש: וזה, דעו לכם, למשל בביטוח הלאומי, וזה הוזכר כאן, יש רשימה של 16,000 מקבלי הבטחת הכנסה שהם חסרי דיור.

<יוסף הירש: יש 50,000 מקבלי קצבת נכות שהם חסרי דיור.

<יוסף הירש: משרד הבינוי והשיכון בעצמו לא יודע על זה, זאת אומרת שכדאי ליידע את משרד הבינוי והשיכון שהוא בעצמו לא יודע.

<יוסף הירש: אני אגיד עוד משהו שחברת הכנסת מלינובסקי מודעת לזה, שגם מי שבסופו של דבר הגיע אל הארץ המובטחת אחרי ארבעים שנות מדבר, לכאורה הגיע אל הארץ המובטחת והוא לכאורה זכאי והוא קיבל תעודת זכאי, לא מממשים לו את הזכאות.

<יוסף הירש: חשוב מאוד לציין את זה.

אורי מקלב: יפה מאוד.

אורי מקלב: תודה רבה מר הירש.

אורי מקלב: פרופ' טרכטנברג, בבקשה.

מנואל טרכטנברג: רק מילה אחת, אדוני היושב ראש.

מנואל טרכטנברג: ברכות על הדיון.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להמשיל ולהקביל את מה שצריך לקרות בתחום הזה למה שכב קרה וקורה בתחום של הגנשת - - - של מבני ציבור לבעלי מוגבלויות.

מנואל טרכטנברג: אתם לבטח מודעים לזה.

מנואל טרכטנברג: עברנו מהפכה אדירה בעשור האחרון.

מנואל טרכטנברג: כיום על פי חוק כל מבנה ציבור צריך להיות מונגש לאנשים עם מוגבלויות, הנגשה פיזית.

מנואל טרכטנברג: הכנסת זו דוגמא מצוינת של קיום הדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: לא בכל מקום הגענו לרמה של הכנסת, אבל על פי חוק אני כיו"ר ות"ת הייתי צריך לדאוג שכל האוניברסיטאות והמכללות בארץ יהפכו את המהפכה הזאת.

מנואל טרכטנברג: זה דורש השקעות פיזיות אדירות גם בתחבורה הציבורית וכו'.

מנואל טרכטנברג: כיום אדם על כיסא גלגלים, כעיקרון, יכול לגשת לכל מקום בדיוק כמו כל אדם שהולך על הרגליים.

מנואל טרכטנברג: אותו דבר נצטרך לעשות בתחום הדיגיטלי, נגישות דיגיטלית עם כללים, כמו שנקבעו כללים למעליות וכו'.

מנואל טרכטנברג: אנחנו חייבים להתחיל במלאכה הזאת.

<יאיר פרנק: יש תקנות שייכנסו לתוקף.

אורי מקלב: נכנסו ונדחו.

מנואל טרכטנברג: אני מדבר על שחוק שמסתכל קדימה.

מנואל טרכטנברג: אני אתן עוד דוגמא אחת.

מנואל טרכטנברג: חלק מהעניין זה לא רק עניין של תרגום והנגשה אחרת.

מנואל טרכטנברג: חלק זה מגבלות פיזיות של אוכלוסיות, למשל בעיות ראייה.

מנואל טרכטנברג: יש כיום כלים להתמודד עם זה.

מנואל טרכטנברג: <קריאה:> זה חלק מהתקנות.

מנואל טרכטנברג: מה שאני מנסה להגיד, זה לא עניין של תקנות, זה עניין של חוק שצריך לחייב כל גוף, כולל כמו למשל אמרתי על מוסדות להשכלה גבוהה, שכל הנגשה דיגיטלית צריכה להיות זמינה לכל אחד עם פירוט מלא של כל המגבלות.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: הדברים הם מאוד חשובים.

אורי מקלב: בדיון אחר נשלב את כל הנושא של הנגשה ולראות איך זה מתקדם ואיך זה מיושם ואיך זה מופנם.

אורי מקלב: אתה הנציג של?

<קובי הלפרין: ביטוח לאומי.

אורי מקלב: ממש במשפט.

יוליה מלינובסקי: ומס הכנסה, שני הדברים הכי חשובים אצלנו.

<רונית כהן: אני גם רוצה משפט אחד אחריו.

<רונית כהן: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אתם יודעים לקחת ולא יודעים לשלם.

<קובי הלפרין: קובי הלפרין, ביטוח לאומי.

<קובי הלפרין: כל הנושא שאנחנו מתייחסים אליו נכנס תחת הקטגוריה של מיצוי זכויות.

<קובי הלפרין: אני רוצה להוסיף לדיון הזה כמה אלמנטים.

<קובי הלפרין: אחד, אנחנו עושים בדיקה תקופתית של מיצוי זכויות באמצעות מינהל המחקר שלנו לכל גמלה וגמלה.

<קובי הלפרין: הכנסנו את זה גם לתכניות העבודה הממשלתיות, כך שפה אנחנו מדברים על צד הכלים.

<קובי הלפרין: צריך להבין שצד התוצאה זה שיפור במיצוי זכויות ולייצר מבחנים.

<קובי הלפרין: אנחנו עושים את זה והם מפורסמים ואפשר לראות, ודבר אחד, אני חושב שהוא דבר נכון.

<קובי הלפרין: המדידה של הנושא הזה.

<קובי הלפרין: שלושה דברים נוספים.

<קובי הלפרין: אם אני אסתכל על הדיון הזה שהוא מאוד חשוב בצד של הביקוש שאני מסתכל, זאת אומרת בצד של ההיצע הממשלתי יש לנו את הפיתוח של כלי הידע, שזה מה שאנחנו עסוקים בו וחשוב שנעסוק בו.

<קובי הלפרין: בהיבט הזה יש לנו אתר אינטרנט, 12 מיליון כניסות, סימולטורים וכו'.

<קובי הלפרין: יש את הנושא של התיווך של הידע הזה.

<קובי הלפרין: זה שזה באתר זה לא מספיק.

<קובי הלפרין: איך זה מגיע לאוכלוסיה.

<קובי הלפרין: הצד השלישי זה הנושא של האוריינות הדיגיטלית מהצד של האזרח.

<קובי הלפרין: יכול להיות שנעשה, אבל אין מי שיקלוט.

<קובי הלפרין: מהמקום שלנו יש חלומות והממשלה הולכת בשני כיוונים מדהימים של "ישראל דיגיטלית" ורשות התקשוב.

<קובי הלפרין: חשוב גם שנסתכל ונעריך גם את הכיוונים שנעשו וקיימים כבר היום.

<קובי הלפרין: אני רוצה להתייחס למשהו קטן שהוא גדול.

<קובי הלפרין: אתר האינטרנט שלנו שיש לו 12 מיליון כניסות של אזרחים, הוא נותן כלי ידע אדיר עם סימולטורים בדיוק לדברים שהתייחסת אליהם: תגיד מה המצב שלך, מחלה, תאונה, לידה, פטירה, שינוי מצב משפחתי.

<קובי הלפרין: ישר זה פותח את כל הזכויות הרלוונטיות לך לפי קבוצות אוכלוסיה, דברים שהיום קיימים ומשתמשים בהם.

אורי מקלב: אבל לא מה שיש לו במשרדים אחרים.

<קובי הלפרין: עם אפשרות להטבות נלוות במשרדים אחרים.

אורי מקלב: ואיך אתם יודעים?

<קובי הלפרין: אתה עשוי להיות זכאי ל - - - ועם הפנייה.

<קובי הלפרין: הדבר החשוב זה הפרסונליזציה, זה מיצוי הזכויות האישי.

<קובי הלפרין: אנחנו היום עושים הפגשות.

<קובי הלפרין: אישה שילדה, היא מקבלת, בהנחה שיש לנו את כל המידע, את קצבת דמי לידה שלה.

<קובי הלפרין: אדם שהיה במילואים, אנחנו מחוברים עם צה"ל, זאת אומרת כל העולם של מיצוי זכויות אוטומטי, יש לנו מיליונים של כאלה.

<קובי הלפרין: הפריצה זה הפיתוח של הכלים של כל משרד עם תכניות התיווך, כמובן עם האוריינות הדיגיטלית, והפרסונליזציה הזאת של מיצוי זכויות היזום, אנחנו כבר שם.

<קובי הלפרין: נשמח להציג את זה פה.

<קובי הלפרין: כמובן שמה שהוצג פה בתחילה זה קפיצת המדרגה המתכללת של משרדי הממשלה וזו התכנית הגדולה.

אורי מקלב: יפה.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> אמרתי חלום.

אורי מקלב: מאיפה את?

<רונית כהן: אני רונית כהן מחטיבת שירות לקוחות ברשות המיסים.

<רונית כהן: רק תגובה קטנה להערה שלך.

<רונית כהן: אנחנו מכירים את הטענה הזאת שרשות המיסים רק לוקחת ולא נותנת, אז לאחרונה באמת גם אצלנו יש תהליך של מיצוי זכויות גם בעקבות דוח מבקר המדינה.

<רונית כהן: נעשו כבר כמה פעולות, פעולה אחת זה בעצם איתור של אנשים שיש להם איזושהי ודאות גבוהה להחזר מס לפי הנתונים שקיימים אצלנו.

<רונית כהן: כמובן שיש לנו נתונים שאנחנו לא יודעים, אבל בוודאות מאוד גבוהה שאותם אנשים, מגיע להם החזר מס.

<רונית כהן: מה שנעשה אצלנו, פשוט נעשתה פנייה יזומה, מכתבים לאותם אנשים, בואו ותגישו החזר מס, יש לכם סיכוי גבוה לקבל החזר.

אורי מקלב: זה התפרסם, זה באמת יפה מאוד, אבל יש עדיין פער בין מה שאתם יכולים לחייב לאותן זכויות שאני יכול - - -

<רונית כהן: אז אנחנו עכשיו מכסים את הכיוון השני, מנסים באמת להגיע לאיזשהו איזון.

אורי מקלב: אם אני יכול לתבוע שבע שנים אחורנית, אתם יכולים לתבוע ארבע עשרה שנים.

אורי מקלב: <יוליה מלינובסקי (ישראל ביתנו):> במס הכנסה זה שש ושש ובביטוח לאומי זה שבע ושנה.

אורי מקלב: הגשתי הצעת חוק להשוות.

<רונית כהן: אני רוצה לתת עוד דוגמא קטנה אחת.

<רונית כהן: גם אנחנו עכשיו פועלים לקבל מידע מביטוח לאומי באופן מקוון לאנשים שיש להם למשל גמלת ילד נכה או עברו ועדה כללית, וגם לאותם אנשים אנחנו ניזום מכתבים ונגיד להם, מגיע לכם הטבות, פטור רשות, יש להם נקודות זיכוי.

<רונית כהן: לגבי מענק עבודה, רק לעדכן שקיימת אצלנו אפשרות באתר לעשות בדיקה של זכאות.

<רונית כהן: לפי תעודת זהות בן אדם יכול לדעת אם מגיעה לו זכאות.

<רונית כהן: יש גם סימולטור וגם נעשה מכתבים יזומים, כבר הרבה שנים אחורה לאותם אנשים - - -

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: אני יודע שלא מיצינו את כל הדיון.

אורי מקלב: מה שקיבלנו כאן, באמת דברים מרשימים ותכניות.

אורי מקלב: חלק כבר ממש גם אולי בתחילתו של יישום, דברים שהם כבר מעשיים.

אורי מקלב: זה לא הדיון הראשון, גם לא דיון אחרון שאנחנו נעשה.

אורי מקלב: אנחנו נלווה את כל הפעילויות שנעשות.

אורי מקלב: אנחנו נדון גם במשרדים בצורה יותר מורחבת.

אורי מקלב: ראינו את משרד הבריאות.

אורי מקלב: נרצה ללמוד את התהליך הזה יותר מכיוון שכשאנחנו למדים, אז גם הציבור למד.

אורי מקלב: יש לזה גם חשיפה גדולה.

אורי מקלב: התהליכים האלה עם כל מה שנאמר והתכניות ייושמו ויוטמעו.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים במצב הרבה יותר טוב, אבל אנחנו גם נרצה ללוות את הנושא.

אורי מקלב: אני חושב שיש לזה חשיבות.

אורי מקלב: אני מודה לכולם על ההשתתפות ונתראה בדיון הבא.

אורי מקלב: תודה רבה.