הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 117, 2017-11-06 14:00

ישראל אייכלר: אנחנו פותחים את הדיון של הוועדה לפניות הציבור בנושא: הפקדת ערבויות בבתי המשפט ואופן החזרתם לערבים.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין לפני שאני אקריא את הפנייה, שבמדינה מתוקנת, כפי שהיינו רוצים שיהיה, מי שכבר נעצר זה בגלל שהוא עבר איזו עבירה על החוק.

ישראל אייכלר: צריך לשמור על הזכויות שלהם, אבל מדובר בעבריינים.

ישראל אייכלר: במדינת ישראל, ולא רק בשנים האחרונות, הקלות של מעצר אנשים חפים מפשע שאפילו לא מגישים נגדם כתבי אישום - מדהימה.

ישראל אייכלר: היה פה נשיא מדינה בשם חיים הרצוג.

ישראל אייכלר: מספיק שנים אחורה?

ישראל אייכלר: הוא הביע את הזעזוע ממה שהתפרסם אז, ש-80% מהאנשים העצורים לא מקבלים כתב אישום.

ישראל אייכלר: הוא דיבר אז על הקלות הבלתי נסבלת של מעצר אנשים.

ישראל אייכלר: עשינו אחר כך איזה תיקון חוק שאסור לפרסם את שמו עד שהוא מובא בפני שופט.

ישראל אייכלר: בסופו של דבר, העצורים סובלים, בני משפחותיהם סובלים, הפרנסה שלהם מתקלקלת.

ישראל אייכלר: כל הסיפור של מעצרי השווא, מה שנקרא, זה נושא חמור ביותר.

ישראל אייכלר: בנושא של הערבויות והחזר הערבויות מדובר באנשים חפים מפשע, כי למי מחזירים ערבות?

ישראל אייכלר: למי שלא הוגש נגדו כתב אישום.

ישראל אייכלר: הדיון שלנו היום הוא באנשים חפים מפשע, אנשים זכאים שנקלעו לרוע מזלם לזרועות החוק.

ישראל אייכלר: הן טוחנות לאט, אבל שוחקות עד תום.

ישראל אייכלר: הפנייה הספציפית שקיבלנו עוסקת באדם שהפקיד 2,000 שקל דמי ערבות בשביל חבר בבית המשפט בינואר 2017.

ישראל אייכלר: אנחנו היום בסוף השנה הלועזית.

<אמנון דניאל: 6 בנובמבר.

ישראל אייכלר: זה אומר שכבר 11 חודשים הכסף מופקד שם.

ישראל אייכלר: "כשהתיק נסגר, פניתי לבית המשפט וביקשתי את הכסף בחזרה.

ישראל אייכלר: הם הודיעו לי כי עלי להמתין 180 יום.

ישראל אייכלר: עשיתי זאת.

ישראל אייכלר: אפילו שלחתי להם פקס לבקשתם.

ישראל אייכלר: למרות כל זאת, עד היום הכסף עדיין לא הושב לי.

ישראל אייכלר: התגובה לפנייתי חוזרת על עצמה: תגיש שוב פנייה רשמית, ותעקוב אם יש החלטה.

ישראל אייכלר: בית המשפט משתמש בטענת החשאיות על מנת להחזיק בכספים שהפקדתי, ללא שום הסבר הגיוני.

ישראל אייכלר: אודה לכם אם תוכלו לפעול להסדרת נושא הערבויות במדינת ישראל".

ישראל אייכלר: הוא מביא פה את העתק קבלת הערבות ואת הפנייה שהוא שלח לפני כמה חודשים.

ישראל אייכלר: החלטנו לכנס את הוועדה הזאת לא בשביל האיש הזה, שאני מניח שזה ודאי יסודר, אלא בשביל כל האנשים שעדיין מחכים.

<שלומית אבינוח-קואולמן: זה עוד לא סודר.

ישראל אייכלר: עוד לא סודר, אבל יסודר.

ישראל אייכלר: נדהמתי לשמוע בכמה כסף מדובר.

ישראל אייכלר: כשקיבלתי את המכתב הזה, אמרתי: נו, קורה, אדם נפל עם 2,000 שקל, אלה לא דברים גדולים.

ישראל אייכלר: פה התברר לי שסכום הפיקדונות הקיים היום בתיקים סגורים – שימו לב, תיקים סגורים שצריך להחזיר לו את הערבות, לא תיקים שמתנהלים בבתי משפט - החל מאוקטובר 2014 – 366 מיליוני שקלים.

ישראל אייכלר: זה לא יאומן כי יסופר.

ישראל אייכלר: מדובר על כספים שלא הוחזרו.

ישראל אייכלר: אתם מבינים מה שפה קרה?

ישראל אייכלר: מינואר 2014 ואילך קיימים 11 אלף 600 פיקדונות מעוקלים, בסכום כולל של 41 מיליון שקל.

ישראל אייכלר: מדובר בכספים שלא מוחזרים, כי קיים עליהם עיקול על פי חוק.

ישראל אייכלר: הכספים האלה יוחזרו במידה ויבוטל העיקול או יהיה מימוש.

ישראל אייכלר: 324 מיליון שקל לא מוחזרים בגלל הסיבות הבאות: לא הומצאו פרטי חשבון הבנק של הזכאי לכספים.

ישראל אייכלר: זה דבר שאני רוצה לשמוע תשובות איך יכול להיות, הרי האיש הפקיד, הרי רושמים אותו.

ישראל אייכלר: אם הוא היה חייב, כבר היו מוצאים אותו.

ישראל אייכלר: הסעיף השני, שלא מצליחים לאתר את הזכאי; הסעיף השלישי, שמסרבים לקבל את הכספים.

ישראל אייכלר: זה נשמע לי מאוד מוזר, אבל כנראה שיש להם סיבות לא לקבל.

ישראל אייכלר: הדבר הרביעי, נפטרים שאין להם עיזבון או העיזבון לא אותר.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אדם יכול לגמור את חייו בעולם בלי לקבל חזרה את הכסף.

ישראל אייכלר: אני לא מניח שכל האנשים שנותנים ערבות הם קשישים וחולים.

ישראל אייכלר: השאלות שאנחנו שואלים: כיצד מזכירות בתי המשפט מודיעה לחייב כי קיים עיקול על הכספים, כי הרי צריך לדעת שיש עיקול; מה האפשרויות שעומדות בפניו להסרת העיקול; איך מחזירים במקרים שאין חשבון בנק.

ישראל אייכלר: לפעמים מדובר בסכומים נמוכים שאנשים לא רוצים לטרוח וללכת.

ישראל אייכלר: צריך לייעל את המערכת.

<שלומית אבינוח-קואולמן: בית המשפט אמור להחזיר לאנשים, המזכירות אמורה להחזיר.

ישראל אייכלר: לא, אבל שלא יצטרך לרוץ ולהביא מסמכים.

ישראל אייכלר: לפעמים בשביל 2,000 שקל או בשביל 1,000 שקל יש אנשים שלא כדאי להם.

ישראל אייכלר: בוודאי אם הוא צריך לשכור עורך דין, עורך הדין יעלה לו יותר מאשר ההפקדה.

ישראל אייכלר: השאלה היא: מי מרוויח מהכסף הזה, מי מקבל את הריבית.

ישראל אייכלר: אני מניח שאוצר המדינה.

ישראל אייכלר: אנחנו מציגים את זה כשאלה.

ישראל אייכלר: למה צריך 6 חודשי המתנה להחזרת הכספים אחרי סגירת התיק?

ישראל אייכלר: אני מניח שעד שסוגרים תיק יוצאת לבן אדם הנשמה.

<עינת אליהו: לא, מדובר בתיקי מעצרים בלבד.

ישראל אייכלר: כתבה לנו פה המנהלת, שבפועל אין לאזרחים כתובת למי לפנות.

ישראל אייכלר: לא לכולם יש כסף לשכור עורך דין על מנת לטפל בהחזרת הכספים.

ישראל אייכלר: לא כולם מודעים להליך הסרת העיקולים.

ישראל אייכלר: האזרחים, שאין ידם משגת שכירת עורך דין, לא מצליחים לקבל את כספי הערבות שהופקדו.

ישראל אייכלר: אמנון דניאל הוא ראש תחום פניות ציבור ברשות לשיקום האסיר.

ישראל אייכלר: כן, אמנון, ספר לנו.

<אמנון דניאל: נודע לי על הוועדה הזאת רק בשבוע שעבר, אחרת הייתי מעביר חומר.

<אמנון דניאל: לא מדובר רק במעצרים, מדובר גם באסירים בפועל שיש להם ערבויות שהם לא מקבלים חזרה.

ישראל אייכלר: שאני אבין, מתי הם צריכים לקבל את הכסף חזרה?

<אמנון דניאל: כשהם יוצאים.

ישראל אייכלר: אה, בשחרור.

<אמנון דניאל: כן.

<אמנון דניאל: יש הרבה מאוד נושאים כאלה שהייתי מלכד אותם, רק לא היה לי זמן.

<אמנון דניאל: גם קורה שיש בתיק פלילי קנס, שאז זה מגיע להנהלת בתי המשפט.

<אמנון דניאל: דרך אגב, הם עוזרים לי המון.

<אמנון דניאל: תוך כדי צו הבאה גם יש הפקדה.

<אמנון דניאל: אם מחר או מחרתיים הוא נעצר, הוא לא יקבל את הכסף חזרה, הוא לא יראה אותו, כי הוא עצור שנה, שנתיים, שלוש.

<אמנון דניאל: זה גם כן נבלע להם.

<אמנון דניאל: זה גם נושא שצריך לתת עליו את הדעת.

<אמנון דניאל: זה לא רק מעצרים, זה גם מאסרים בפועל.

<אמנון דניאל: אולי הם שוכחים את זה, אולי הם לא נזכרים בזה, אולי אין להם את היכולת להביא את זה.

<אמנון דניאל: זה נבלע.

ישראל אייכלר: על מה נותן אסיר ערבות?

<אמנון דניאל: יש מצבים שהוא נותן ערבויות לפני שהוא נעצר.

ישראל אייכלר: על החופשות שלו?

<אמנון דניאל: לא, על החובות שהוא עשה, ואז תוך כדי מאסר הוא לא יודע מה לעשות.

<יסמין גנדלמן: השאלה היא: איפה הערבויות הופקדו, האם בשב"ס, במשטרה או בהנהלת בתי המשפט.

<אמנון דניאל: לא בשב"ס, בהנהלת בתי המשפט.

<יסמין גנדלמן: בהיותו אסיר?

<אמנון דניאל: לפני היותו אסיר, ואז כשהוא נכנס להיות אסיר זה עלה.

<אמנון דניאל: לא הכנתי חומר, כי לא ידעתי מזה.

<אמנון דניאל: הייתי מביא לכם את זה מדויק.

ישראל אייכלר: האם חשבון הבנק של מי שעשה את זה לא פתוח בפני הנהלת בתי המשפט כדי להכניס את הכסף?

<יסמין גנדלמן: לא.

<עינת אליהו: זה חסוי.

ישראל אייכלר: למה?

<עינת אליהו: זה נתון שהוא חסוי.

<יסמין גנדלמן: אני אפתח בפנייה הקונקרטית.

<יסמין גנדלמן: ביקשנו מהוועדה לקבל הזדמנות פה להשיב, כי תמוה בעיני שיש פנייה כזאת שלא נענתה.

<יסמין גנדלמן: זה משהו שביקשתי.

ישראל אייכלר: אנחנו נודיע לפונה שישלח לכם.

ישראל אייכלר: הוא לא רצה שזה יהיה בדיון פה.

ישראל אייכלר: זה מובן.

<שלומית אבינוח-קואולמן: הדיון פה הוא פומבי, אבל זה מעבר - -

ישראל אייכלר: הוא פומבי, משודר.

<יסמין גנדלמן: לגבי החזרים של כספים.

<יסמין גנדלמן: החזר של פיקדון נעשה בהתאם להחלטה שיפוטית ברוב רובם של המקרים, למעט מקרה אחד, לפי חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות מעצרים), סעיף 58 - אני אפנה אתכם לשם - שאומר דבר כזה: ברגע שמופקד סכום של פיקדון כתנאי לשחרור במסגר תיק המעצרים, הסכום הזה, הפיקדון הזה יושב רק בחלוף 180 ימים מיום שהופקד, במידה ולא מוגש כתב אישום.

<יסמין גנדלמן: ברגע שמוגש כתב אישום, אומר הסעיף, התנאים ממשיכים לחול.

<יסמין גנדלמן: כלומר, עד שלא חולפים 180 ימים לא ניתן מבחינה חוקית להחזיר את הכספים האלה.

ישראל אייכלר: מי עשה את החוק הזה?

ישראל אייכלר: אחרי זיכוי, אחרי שהתיק נסגר?

<יסמין גנדלמן: זו כבר שאלה אחרת.

<יסמין גנדלמן: זה אני יכולה להפנות אתכם לסעיף שאומר את הדבר הזה בצורה מאוד מפורשת.

<יסמין גנדלמן: אנחנו פועלים בהקשר הזה - -

ישראל אייכלר: צריך לשנות את החוק ל-30 יום מקסימום.

<אמנון דניאל: ואם המעצר נהיה מאסר והוא נשאר בבית סוהר?

<יסמין גנדלמן: אם המעצר נהיה מאסר, זה אומר שהוגש כתב אישום, ואז, לפי הסעיף, התנאים ממשיכים לחול.

<אמנון דניאל: אז לא טעיתי, הוא לא מקבל את הכסף.

<יסמין גנדלמן: אז צריך לחכות לסיום ההליך, לחכות להחלטה שיפוטית, שבית המשפט ייתן החלטה שיפוטית בקשר לפיקדון.

<יסמין גנדלמן: אם יש החלטה שיפוטית שאמורה להשיב לנאשם את הכספים האלה, אנחנו הראשונים לעשות את זה.

ישראל אייכלר: למה צריך החלטה שיפוטית?

ישראל אייכלר: אם הוא נתן ערבות - -

<יסמין גנדלמן: כי אין סמכות מינהלית לאף גורם להורות על - -

ישראל אייכלר: אפילו שהתיק נסגר?

<יסמין גנדלמן: גם כשהתיק נסגר.

ישראל אייכלר: מה הרעיון?

<יסמין גנדלמן: הרעיון הוא שאין סמכות מינהלית לאף גורם להורות על ההחזר.

<יסמין גנדלמן: בית המשפט צריך לראות שהתמלאו התנאים.

<יסמין גנדלמן: יש דברים שצריך לבדוק אותם.

ישראל אייכלר: אנחנו מדברים על סגירת תיק.

ישראל אייכלר: זה תנאי מספיק?

<יסמין גנדלמן: זה מאוד תלוי בהליך עצמו.

<יסמין גנדלמן: צריך לראות מה בית משפט קבע.

<יסמין גנדלמן: יכול להיות שהוא יקבע שהפיקדון הזה יושב.

<יסמין גנדלמן: אולי הוא קוזז כפיצוי למתלונן.

<יסמין גנדלמן: יש כל מיני תרחישים שיכולים לקרות, לכן נדרשת החלטה שיפוטית.

<יסמין גנדלמן: ברוב רובם של המקרים אנחנו חייבים החלטה שיפוטית.

<יסמין גנדלמן: אנחנו פועלים על פיה.

<עינת אליהו: תיק מעצרים נפתח ונסגר באותו יום.

<עינת אליהו: אי אפשר להשיב את הכסף באותו יום.

ישראל אייכלר: מה זה "נסגר באותו יום"?

<עינת אליהו: ברגע שתיק מעצרים נפתח בבית משפט, הוא גם נסגר באותו יום, לאחר שהופקד הפיקדון, ואז העציר, העצור נכנס או לא נכנס לכלא.

ישראל אייכלר: כשאני אומר "נסגר התיק", הכוונה שאין כתב אישום ואין שום דבר?

<יסמין גנדלמן: לא.

<מוחמד סרואן: לא לזה התכוונו.

ישראל אייכלר: זה תיק אחר.

ישראל אייכלר: את מדברת על תיק מעצרים.

<עינת אליהו: כשיש החלטה שיפוטית להחזיר את הכספים, בחלוף 180 יום הכסף חוזר לאזרח.

<שלומית אבינוח-קואולמן: איך הוא חוזר?

<עינת אליהו: באמצעות העברה בנקאית.

<יסמין גנדלמן: ברגע שנפתח תיק מעצרים, ישר יש משימה למזכירות שסופרת 180 ימים.

<יסמין גנדלמן: כשחולפים 180 יום, המזכירות בצורה יזומה ואקטיבית בודקת אם הוגש כתב אישום, לא הוגש כתב אישום.

<יסמין גנדלמן: יש לה אפשרות לדעת ולקשור את התיק העיקרי לתיק המעצרים.

<יסמין גנדלמן: אחת לחצי שנה המזכירויות עושות להן מעקב ובקרה אחרי תיקים סגורים, לוודא שאין שם כספים, ואם יש כספים, אז הם דואגים שהשופטים יקבלו החלטה, או שהם פונים לצדדים.

<יסמין גנדלמן: אני רוצה לומר שהאינטרס שלנו כמערכת הוא שלא יישארו לנו כספים.

ישראל אייכלר: האם אתם פונים לשופט, או שהאזרח צריך לפנות אליכם כדי שתפנו לשופט?

<יסמין גנדלמן: אני יכולה להפנות גם לסעיף חקיקה בהקשר הזה.

<יסמין גנדלמן: אני אפנה לתקנות בית המשפט בהוצאה לפועל.

<יסמין גנדלמן: תקנה 2 אומרת שברגע שקמה הזכאות לכספים, החובה היא על המבקש, על הזכאי לפנות ולקבל את הכספים האלה.

ישראל אייכלר: זה גם לא בסדר.

<יסמין גנדלמן: אנחנו בהקשר הזה פועלים מעל ומעבר לנדרש, נוקטים פה בפעולות יזומות.

ישראל אייכלר: ככה מסבירים?

ישראל אייכלר: המנהלת שואלת - איך מסבירים את הסכום הזה.

ישראל אייכלר: עכשיו אני מבין את הסכום הזה, כי אם האדם צריך להיות מטורטר בשביל 2,000 שקל, הוא אומר: מה - -

<יסמין גנדלמן: רק להבהיר, הנתונים פה לא נוגעים רק לתיקי מעצר, הם נוגעים לכלל התיקים.

<עינת אליהו: זה כלל התיקים.

ישראל אייכלר: אבל זה כסף שצריך להחזיר אותו.

<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה שנייה להסביר, פשוט רק לעשות סדר.

<ורד קירו-זילברמן: היכולת, האפשרות של בתי משפט לדרוש או לבקש ערבויות, פיקדונות, נובעת מחוקים מסוימים שמאפשרים.

<ורד קירו-זילברמן: יש סעיפים בחוקים שמאפשרים.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו מדברים על מצב שבו אנחנו רוצים, בעילות מסוימות, להחזיר את אותו פיקדון או את אותה ערבות.

<ורד קירו-זילברמן: יש לנו הליכים פליליים והליכים אזרחיים.

<ורד קירו-זילברמן: פה אומרת יסמין, ובצדק, שיש לנו מגוון רחב מאוד של כל מיני הליכים אזרחיים שמאפשרים לבית המשפט לבקש הטלת פיקדון.

<ורד קירו-זילברמן: גם עליהם אנחנו מדברים.

<ורד קירו-זילברמן: זה לא רק מעצרים.

ישראל אייכלר: תסבירי את המילה "אזרחיים".

ישראל אייכלר: אם יש לי עם קבלן איזה סכסוך, בית המשפט אומר לשים כסף?

<ורד קירו-זילברמן: למשל, בחוק נוער (טיפול והשגחה) רשאי בית המשפט לחייב את הקטין או את האחראי עליו במתן ערובה למילוי הוראות בית המשפט.

<ורד קירו-זילברמן: זה כל מיני הוראות שקשורות לקטינים.

<ורד קירו-זילברמן: תקנות סדר הדין - -

<עינת אליהו: אזרחי זה בן אדם לחברו.

<ורד קירו-זילברמן: זה לא פלילי.

ישראל אייכלר: אז אני יכול להרחיב את הנושא.

ישראל אייכלר: אני שואל גם על זה.

<ורד קירו-זילברמן: לגבי ההליכים האזרחיים, באמת ה-180 יום זה למעצרים.

<ורד קירו-זילברמן: כלומר, ברגע שב-180 יום האלה לא מוגש כתב אישום, התקנות, חוק סדר הדין הפלילי אומר שהערבות פשוט בטלה.

<ורד קירו-זילברמן: בהליכים האזרחיים, התקנות מדברות על זה שפעם שאותו זכאי ביקש - זה יכול להיות בעייתי שאנשים צריכים לבקש, למרות שהבנתי מהתגובה של הנהלת בתי המשפט שהם נוקטים בהליכים יזומים לפנות לאנשים - יש להם 60 ימים להחזיר את הכספים בתוספת ריבית.

ישראל אייכלר: אחרי פסיקה של שופט.

<ורד קירו-זילברמן: נכון, בהליכים האזרחיים הם דורשים החלטה שיפוטית לעניין הזה.

<ורד קירו-זילברמן: אני לא יודעת כמה זמן לוקחת פרוצדורה של החלטה שיפוטית.

<ורד קירו-זילברמן: הטענה שלהם היא שבלי החלטה שיפוטית הם לא יכולים להחזיר את הכספים.

<אמנון דניאל: זה רק לחשבון בנק עובר?

<עינת אליהו: כן.

<אמנון דניאל: ואם אין לו חשבון בנק, או חשבון הבנק שלו מעוקל?

<עינת אליהו: אז איך יחזירו לו את הכסף?

<אמנון דניאל: הוא הפקיד כסף.

<אמנון דניאל: אצלנו יש הרבה אנשים שאין להם חשבון בנק.

<עינת אליהו: אם חשבון הבנק שלו מעוקל, לאן אתה מצפה שילך הכסף?

<אמנון דניאל: יש פה בעיה.

<יסמין גנדלמן: גם אם נוציא לו צ'ק, לאן יופקד הצ'ק?

<עינת אליהו: הוא לא יופקד.

ישראל אייכלר: יכול להיות למוטב בלבד.

ישראל אייכלר: מה אם הוא אדם עני שאין לו חשבון בנק והוא נקלע למעצר, הומלס כזה?

<עינת אליהו: זה עדיין לא משנה.

ישראל אייכלר: או שהחשבון שלו מעוקל.

<עינת אליהו: אז איך הוא יפדה את הצ'ק?

ישראל אייכלר: לא צ'ק.

ישראל אייכלר: הוא מדבר על מי שמשלם במזומן, נכון?

<אמנון דניאל: הוא משלם במזומן.

<אמנון דניאל: אין לו חשבון בנק.

<עינת אליהו: המערכת לא מחזירה כספים במזומן.

<אמנון דניאל: בביטוח הלאומי נותנים איזה טלכרט.

ישראל אייכלר: למה אי אפשר לתת צ'ק למוטב בלבד?

<עינת אליהו: המערכת מחזירה רק לחשבון בנק.

ישראל אייכלר: ואם החשבון שלו מעוקל מאלף סיבות אחרות?

<עינת אליהו: אם ניתן לו צ'ק למוטב בלבד, הוא עדיין לא יוכל לפדות אותו, כי אתה יכול להפקיד אותו רק לחשבון.

<אמנון דניאל: אין לו חשבון.

<אמנון דניאל: בהרבה מצבים אין לו חשבון.

<שלומית אבינוח-קואולמן: למה למי שמשלם במזומן אי אפשר להחזיר במזומן?

<אמנון דניאל: בביטוח הלאומי יש אנשים שאין להם חשבון.

<אמנון דניאל: מה הם עושים כשהם צריכים לקבל הבטחת הכנסה?

ישראל אייכלר: מה עושים איתם?

<אמנון דניאל: מביאים להם טלכרט.

<אמנון דניאל: אין להם חשבון בנק.

<אמנון דניאל: על זה אני מדבר.

<אמנון דניאל: הרבה אצלנו מסובכים בנושאים האלה.

<אמנון דניאל: אם הוא צריך מעכשיו לעכשיו כסף, נותנים לו טלכרט, הוא מושך.

ישראל אייכלר: טלכרט זה בטלפון.

<עינת אליהו: ככה הוא ילבין כסף.

<אמנון דניאל: הוא לא מלבין, זה כסף שהוא מקבל חזרה.

<עינת אליהו: אם יש לו חובות, הכספים שהוא זכאי להם מטעם המדינה ילכו לחובות שלו.

<אמנון דניאל: הוא הפקיד את הכסף במזומן?

<עינת אליהו: זה לא משנה איך הוא הפקיד את הכסף.

<אמנון דניאל: למה שלא יקבל במזומן?

<יסמין גנדלמן: אם החשבון שלו מעוקל - -

<אמנון דניאל: אין לו חשבון.

ישראל אייכלר: אם אני מבקש להגיש הצעת חוק או תקנה שבמקום 180 יום יהיה 30 יום, זה אפשרי מבחינתכם?

<שלומית אבינוח-קואולמן: הם לא קובעים.

ישראל אייכלר: אם יש להם בעיה, זה לא יעבור.

<עינת אליהו: גם המשטרה מבקשת את הטווח של ה-180 יום, כי ב-180 יום היא צריכה - -

<מוחמד סרואן: לחקור, להגיש כתב אישום.

<עינת אליהו: בדיוק, היא מנסה להגיש כתב אישום או לא.

<עינת אליהו: זה לבקשת המשטרה.

ישראל אייכלר: לא.

ישראל אייכלר: אני מדבר על 180 יום אחרי סגירת התיק.

ישראל אייכלר: סגירת התיק אומר שאין כתב אישום.

<ורד קירו-זילברמן: לא.

<ורד קירו-זילברמן: אומרים שאם תוך 180 ימים מרגע שהוא מגיש את הערובה לא מוגש כתב אישום, הערבות בוטלה באותו רגע.

<יסמין גנדלמן: לא רק הערבות.

ישראל אייכלר: בסדר, אבל העיכוב אחרי ה-180 - -

<יסמין גנדלמן: אין עיכוב.

ישראל אייכלר: אז מיד משלמים?

<יסמין גנדלמן: מידית.

<יסמין גנדלמן: המערכת גם יוצרת לעצמה משימה כזאת.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אני יכול להשיב לפונה, להגיד לו: תשמע, ה-180 יום הם כדי לוודא האם להגיש כתב אישום או לא.

<ורד קירו-זילברמן: זה בפלילי.

ישראל אייכלר: מה קורה באזרחי?

<ורד קירו-זילברמן: באזרחי זה תלוי, בכל חוק יש נסיבה אחרת.

ישראל אייכלר: בוא ניקח דירה.

ישראל אייכלר: יש לי סכסוך עם קבלן, בית משפט כבר פסק.

ישראל אייכלר: הפיקדון מוחזר מיד?

<ורד קירו-זילברמן: תוך 60 יום.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אם תשלם במזומן, אתה לא תקבל את הכסף במזומן.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אם אין לך חשבון בנק, אתה לא מקבל.

<יסמין גנדלמן: עם החלטה שיפוטית שאמורה להשיב את הכספים.

ישראל אייכלר: אז אי אפשר לקצר ל-30 יום.

<שלומית אבינוח-קואולמן: זה המספר.

<שלומית אבינוח-קואולמן: איך זה יכול להיות?

ישראל אייכלר: את מתכוונת לאיך יכול להיות 324 מיליון?

<יסמין גנדלמן: אתם שוכחים שזה מתוך מיליארד וחצי.

<יסמין גנדלמן: זו מערכת עם סכומים גדולים.

ישראל אייכלר: מיליארד וחצי פיקדונות?

<יסמין גנדלמן: כן, את הרוב מחזירים.

<עינת אליהו: זה סך הכל חמישית מהסכום.

ישראל אייכלר: צודקת המנהלת שאני צריך להתמקד ב-300 המיליון האלה, כי פה מדובר על כסף שכבר הוחלט להחזיר.

<יסמין גנדלמן: לא בהכרח, כי יכולים להיות תיקים סגורים שעדיין לא יתקיים התנאי ולכן הכסף עדיין נשאר.

<שלומית אבינוח-קואולמן: 41 מיליון שיש עליהם עיקול.

<יסמין גנדלמן: אם אנחנו מפיקים דוח, זה ייחשב כתיק סגור, ההליך עצמו לא מתנהל, אבל יש תנאי כזה או אחר שהאדם נדרש לבצע.

<עינת אליהו: כשיש זוג גרושים שהאימא רוצה לצאת עם הילדה שלה, היא רוצה לעזוב את הארץ, אז היא חייבת להפקיד לפי החלטה שיפוטית למרות שהתיק כבר סגור, סכום עירבון כדי שהיא תוכל לצאת.

<עינת אליהו: כשהיא חוזרת מחזירים לה את העירבון.

<עינת אליהו: העירבון הזה בתוך התיק עד שהיא תחזור, למרות שהוא תיק סגור.

ישראל אייכלר: היא כלולה ב-300 מיליון?

<עינת אליהו: כן.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אני אמשיך את הדוגמה שלך.

<שלומית אבינוח-קואולמן: נניח שלאימא הזאת אין חשבון בנק, הסבתא של הילדה נתנה 5,000 שקל שהאימא הפקידה.

<שלומית אבינוח-קואולמן: איך האימא מקבלת את הכסף?

<עינת אליהו: האימא מגישה בקשה לשופט שהכסף יעבור לטובת הסבתא.

<יסמין גנדלמן: זה מה שבדרך כלל הם נותנים.

<עינת אליהו: זה מה שעושים.

<עינת אליהו: זה בקשה לשינוי של מוטב.

<עינת אליהו: זה קורה הרבה.

<יסמין גנדלמן: בקשה לשינוי של מוטב.

<יסמין גנדלמן: אנחנו פועלים בהתאם להחלטות השיפוטיות.

ישראל אייכלר: אפשר לעשות את זה בלי עורך דין?

<עינת אליהו: בטח, לא צריך עורך דין.

<יסמין גנדלמן: יש גם הרבה שעושים את זה בלי עורך דין.

ישראל אייכלר: כמה זמן אורך לאישה כזאת ללכת לבית המשפט ולקבל?

<עינת אליהו: באותו יום.

<שלומית אבינוח-קואולמן: זו אוטופיה.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אני לא מכירה את זה באופן אישי, אבל זה נשמע לי too good to be true.

<יסמין גנדלמן: זה עובד מהר מאוד.

ישראל אייכלר: הסכום פה הוא אגדי, 300 מיליון.

ישראל אייכלר: אתם יודעים כמה אנחנו נלחמים פה על 30 מיליון לנכים ולקשישים?

<שלומית אבינוח-קואולמן: מדובר באוכלוסייה קשה.

<יסמין גנדלמן: אתם צריכים להבין גם שהרבה פעמים אנחנו לא מקבלים פרטים בהליכים הפליליים מגורמי התביעה, יש לנו קושי בלאתר את האנשים.

ישראל אייכלר: קושי באיתור?

ישראל אייכלר: זה כשל בירוקרטי.

ישראל אייכלר: לא רשום מי האיש, איפה הוא גר, מה הטלפון שלו?

<מוחמד סרואן: להגיע אליו טלפונית או במכתב:

<מוחמד סרואן: בוא תביא את פרטי החשבון, אני אעביר לך את הכסף.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אבל אין לו פרטי חשבון.

<מוחמד סרואן: אז אמרנו, אפשר להעביר לצד ג'.

<מוחמד סרואן: לגבי הבקשה הזאת, העתירה או הפנייה הזאת, הפונה אומר: הפקדתי בשביל חבר.

<מוחמד סרואן: התשלום בשביל חבר לא נחשב עליו, זה נחשב על החבר.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אתם לא יודעים לאתר את מי ששילם?

<מוחמד סרואן: לא, מי ששילם זה פשוט.

ישראל אייכלר: כשהאדם משלם לא נרשם מי נתן את הכסף?

<מוחמד סרואן: כן, אבל הכסף אם יוחזר, הוא יוחזר לחשוד.

<מוחמד סרואן: למה?

<מוחמד סרואן: אם בית המשפט ירצה לחלט את הכסף כי האדם לא עמד בתנאים, הכסף יחולט.

<מוחמד סרואן: הערב לא יכול להגיד "הכסף שלי".

<יסמין גנדלמן: אני רוצה לומר שהאינטרס שלנו כמערכת הוא להחזיר את הכספים, כי כשהכספים האלה שוכבים אצלנו הם צוברים ריביות.

<יסמין גנדלמן: ברגע שאנחנו מאתרים את האנשים אנחנו משלמים את זה בתוספת של ריבית.

<שלומית אבינוח-קואולמן: מה אתם עושים בשביל לאתר?

<שלומית אבינוח-קואולמן: מה ההליך שאתם עושים בשביל לאתר?

ישראל אייכלר: זו ריבית שהצטברה לזכותו?

<יסמין גנדלמן: כן, זו ריבית שהצטברה לזכותו.

<יסמין גנדלמן: זה לגמרי לא באינטרס שלנו להשאיר את הכספים.

<עינת אליהו: זו הריבית הכי גבוהה במשק.

ישראל אייכלר: אז אם ככה, סעיף 2, שלא מצליחים לאתר את הזכאי - - בעיני זה מידע שהמדינה הזאת, אם היא רוצה, יודעת לא רק איפה אני נמצא, היא יודעת לעלות על הטלפון שלי.

<מוחמד סרואן: אנחנו, לצערי, לא מסוכרנים עם מרשם האוכלוסין.

<מוחמד סרואן: פשוט לא נתנו לנו את הרישיון להיכנס, לבדוק.

ישראל אייכלר: אפשר לפתור את הבעיה.

ישראל אייכלר: היה לנו פה דיון בנושא אחר שמשרד הפנים ומשרד הרישוי לא היו מסוכרנים.

ישראל אייכלר: עשינו את זה תוך כמה דקות.

ישראל אייכלר: מאז כל רישיונות הנהיגה רצים.

<מוחמד סרואן: אנחנו ניזונים מהצדדים.

ישראל אייכלר: למה אתם לא מתחברים?

ישראל אייכלר: על פי החוק אתם יכולים להתחבר.

<יסמין גנדלמן: פנינו לאפוטרופוס.

<יסמין גנדלמן: אנחנו שוקלים שאת כל אותם כספים ששוכבים אצלנו ועשינו הרבה מאוד ניסיונות כדי לאתר את האנשים, פשוט להעביר אליהם כגורם שמנחה בדבר.

<שלומית אבינוח-קואולמן: מה ההליכים שאתם נוקטים בשביל לאתר את האנשים?

<יסמין גנדלמן: אנחנו לא מומחים באיתור של אנשים, זה לא חלק מהעבודה השוטפת שלנו.

ישראל אייכלר: לסנכרן עם משרד הפנים אין לכם בעיה, זה בלחיצת כפתור.

<עינת אליהו: אם יהיה לנו סנכרון זה יקל עלינו בעבודה.

ישראל אייכלר: אם הייתי יודע, הייתי מזמין את משרד הפנים.

ישראל אייכלר: בשעתו הזמנו גם את רשות האוכלוסין וגם את משרד התחבורה.

<עינת אליהו: היו ניסיונות שלא צלחו.

<מוחמד סרואן: אני לא יוזם טלפונית, אני יוזם במכתב.

<מוחמד סרואן: אם דואר ישראל לא הצליח, יש פקידים שהתפקיד שלהם זה למסור, הם מגיעים לבן אדם הביתה.

<מוחמד סרואן: אם האדם עבר כתובת, אין לי איך להגיע אליו.

ישראל אייכלר: יש לכם פקידי מסירה של צווי בית משפט, נכון?

<מוחמד סרואן: כן.

ישראל אייכלר: אותם פקידים לא יכולים למסור את הכסף?

<מוחמד סרואן: לא.

<עינת אליהו: אנחנו לא משתמשים במזומנים.

<מוחמד סרואן: אז את הצ'ק.

ישראל אייכלר: למה לא לתת לו את הצ'ק?

<עינת אליהו: אנחנו לא משלמים בצ'ק, אנחנו משלמים רק בהעברות בנקאיות.

<יסמין גנדלמן: את יכולה להסביר שזה לא עזר הצ'קים.

<עינת אליהו: היה לנו.

<עינת אליהו: עד 2012 שילמנו בצ'קים.

<עינת אליהו: 50% מהצ'קים חזרו אלינו, הם לא נפרעו.

ישראל אייכלר: אולי תעשו תקנה כך שכשמישהו משלם ערבות אתם רושמים את מספר חשבון הבנק שממנו זה משולם.

<עינת אליהו: אנחנו היום כן מנסים להפעיל במזכירויות בית המשפט שכל מי שמגיע ומפקיד, כבר בזמן ההפקדה לקחת את מספר החשבון, אבל לא כולם רוצים לתת את זה.

<עינת אליהו: לנו יש אינטרס כן לעשות את זה, זה חוסך לנו עבודה.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אתם צריכים להסביר, לנמק את הצעד.

<שלומית אבינוח-קואולמן: זה לטובתו סך הכל.

<עינת אליהו: זה מוסבר.

<עינת אליהו: את צריכה להבין שהאינטרס שלנו הוא להשיג את פרטי חשבון הבנק, זה חוסך לנו עבודה בסוף סגירת התיק.

<שלומית אבינוח-קואולמן: היום התקשר אזרח לוועדה: תגידו לרב אייכלר שקיבלתי היום ברכת שנה טובה בדואר.

<שלומית אבינוח-קואולמן: לסמוך על דואר ישראל בשביל זה - -

<יסמין גנדלמן: אנחנו מסכימים עם זה שבדואר ישראל יש בעיות.

<מוחמד סרואן: בקטע של דואר עשינו יותר מזה.

<מוחמד סרואן: דואר ישראל לא עובד איתנו כמו שעם כל גופי המדינה או האזרחים.

<מוחמד סרואן: יש לנו דואר שליחים.

ישראל אייכלר: 24 שעות?

<מוחמד סרואן: הוא לא שם בתיבת הדואר, הוא מגיע לדלת הבית, דופק ונותן לך.

<שלומית אבינוח-קואולמן: ואם אין בבית אף אחד?

<מוחמד סרואן: אז הוא שם הודעה 3 פעמים.

<מוחמד סרואן: בפעם השלישית הוא מדביק על הדלת.

<אמנון דניאל: נניח שבסוף מסתבר שיש לו חוב.

<אמנון דניאל: האם חוזר לו הכסף, או שמורידים לו אף על פי שיש לו הסדר?

<אמנון דניאל: אם בן אדם בא ומפקיד את הכסף אף על פי שיש לו הסדר בתיק פיצוי פלילי, ייקחו לו את הכסף על החשבון.

<עינת אליהו: אם זה לא באותו תיק, זה רק לבקשת האזרח.

<עינת אליהו: אם זה באותו תיק, בדרך כלל האזרח אומר - -

ישראל אייכלר: קיבלת תשובה.

ישראל אייכלר: באותו תיק לוקחים לו את הכסף.

<עינת אליהו: רק אם הוא מבקש, אנחנו לא יוזמים.

<אמנון דניאל: אוטומט יוצא לו לפי תעודת זהות ונלקח לו הכסף, וזאת אף על פי שיש לו הסדר.

ישראל אייכלר: לפי מה שאתם אומרים זו רק הבעיה של האיתור.

<שלומית אבינוח-קואולמן: באיזה מקרים מסרבים לקבל?

<יסמין גנדלמן: אני גם תהיתי על הדבר הזה.

<מוחמד סרואן: חלק מהכספים הם בהגדרת "הופקדו" לצורך פיצוי למתלונן.

<מוחמד סרואן: המתלונן רוצה לשכוח.

<מוחמד סרואן: הפיקדון הופקד על מנת לפצות את המתלונן, אבל המתלונן לא רוצה את הכסף.

<יסמין גנדלמן: המתלונן נפגע עבירה במסגרת הליך פלילי.

<מוחמד סרואן: הנאשם הפקיד כפיצוי למתלונן.

<מוחמד סרואן: אני צריך להעביר למתלונן.

<אמנון דניאל: זה חוזר למרכז לגביית קנסות.

<מוחמד סרואן: לא, הוא הפקיד אצלי, הכסף אצלי.

<עינת אליהו: אני יכולה לתת דוגמה של מקרה שלאזרח יש עיקול על חשבון בנק, כשהעיקול לא מופיע אצלנו, אנחנו לא יודעים שיש לו עיקול בחשבון בנק, ואז כשאני פונה אליו לקבל את מספר חשבון הבנק, הוא אומר: לא רוצה לתת כרגע.

ישראל אייכלר: אחרי שעברו 180 יום אמרתם שאתם פונים לשופט, נכון?

<יסמין גנדלמן: לא, פה לא צריך החלטה שיפוטית.

<יסמין גנדלמן: זה המקרה היחיד שהדין מחייב אותי להשיב את הכספים ללא החלטה שיפוטית.

ישראל אייכלר: למה אנשים לא מקבלים את הכסף?

<מוחמד סרואן: כי במקרה הזה הוא רצה את הכסף שעל שם החשוד, לא על שמו.

ישראל אייכלר: הכסף על שם החשוד?

<מוחמד סרואן: ברור.

<מוחמד סרואן: נניח שאני חשוד, ומישהו הפקיד עבורי ערבות על מנת להשתחרר.

<מוחמד סרואן: הכסף על שמי.

<מוחמד סרואן: אם הפרתי את הערבות, הכסף מחולט.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, מחזירים לאיש עצמו, כשהאיש עצמו לא איכפת לו מהחבר.

ישראל אייכלר: ואז צריך לתבוע את החבר?

<מוחמד סרואן: או שהחבר יגיש בקשה.

ישראל אייכלר: למה אתם לא מאפשרים למישהו שהפקיד?

<מוחמד סרואן: ומה אם הוא יפר את הערבות?

ישראל אייכלר: אז לא מחזיר.

<מוחמד סרואן: אז הערב יגיד לו: מה איכפת לי שהוא הפר, זה אני הפקדתי.

ישראל אייכלר: זאת המשמעות של הערבות, שאתה אחראי על מה שהוא יעשה.

<מוחמד סרואן: ואם הכסף יעוקל?

ישראל אייכלר: הכסף עוקל.

<מוחמד סרואן: הוא עוקל על שם החשוד.

<אמנון דניאל: זה ממש לא הוגן.

<אמנון דניאל: אני פעם הייתי חתום על ערבות למישהו שאף על פי שההוראה הייתה להיות במרחק של 500 מטר מהבית הוא נכנס לבית.

<אמנון דניאל: למה הערב צריך לשלם את הכסף הזה?

ישראל אייכלר: זה החוק.

ישראל אייכלר: אתה אומר שזה רשום רק על שם החשוד.

ישראל אייכלר: אולי צריך לרשום גם על מישהו אחר.

<עינת אליהו: ברגע שיוצא שובר תשלום על שם החשוד - נניח על שם משה כהן - ואריה הולך להפקיד, אז אריה משלם את השובר של משה כהן במזומן.

<עינת אליהו: לא יודעים שאריה הוא זה שהפקיד.

<עינת אליהו: הכסף נרשם על שמו של החשוד.

ישראל אייכלר: זה במזומן, אבל בדרך כלל - -

<מוחמד סרואן: גם באשראי.

<עינת אליהו: גם אשראי מופיע על שם החשוד.

<מוחמד סרואן: בית המשפט יכול להגיד שהערבות תהיה ערבות עצמית, זאת אומרת, שהחשוד ישלם.

<מוחמד סרואן: הוא יכול להגיד שהערבות תהיה של צד ג', ואז הערב צריך לשלם.

<מוחמד סרואן: ברגע שהוא אומר שהחשוד ישלם, אז לא חשוב מי שילם, זה שולם על שם החשוד.

ישראל אייכלר: אתם אומרים שבתיק שלא הוגש כתב אישום, אוטומטית אחרי 180 יום הוא מקבל את זה חזרה בלי החלטת שופט.

<מוחמד סרואן: בלי החלטת שופט, בתנאי שיש לו חשבון.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אם החשבון מעוקל, אז הוא לא מקבל.

<יסמין גנדלמן: אנחנו פועלים בהתאם לדין.

<שלומית אבינוח-קואולמן: זה לא אוטומטית.

<עינת אליהו: אוטומטית כשכל התנאים מתקיימים.

<מוחמד סרואן: אני מחזיק במקרה הזה.

<מוחמד סרואן: אם יש לי כסף שעוקל, אני לא יכול להגיד - -

<שלומית אבינוח-קואולמן: למה אין רישום של הצ'ק?

<עינת אליהו: כי חובת ההפקדה חלה על החשוד.

<יסמין גנדלמן: וההחזר גם יהיה לחשוד.

<שלומית אבינוח-קואולמן: מבחינת

<שלומית אבינוח-קואולמן: כם הכסף הופקד, לא משנה על ידי מי, אם על ידי החשוד או על ידי מישהו שבא בשמו.

<שלומית אבינוח-קואולמן: למה אתם כמערכת, כמזכירות בתי משפט לא רושמים את פרטי המשלם?

<מוחמד סרואן: המשלם הוא החשוד.

<יסמין גנדלמן: רושמים את פרטי כרטיס האשראי.

<שלומית אבינוח-קואולמן: של זה ששילם.

<יסמין גנדלמן: בהחזר אני צריכה לתת את זה לחשוד עצמו.

<שלומית אבינוח-קואולמן: את יכולה לעשות הצלבה במחשב, לראות שהחשוד הזה שילם כך וכך.

<מוחמד סרואן: למה להיכנס לחשבון שלהם?

<שלומית אבינוח-קואולמן: כדי להחזיר את הכסף לאזרחים.

<מוחמד סרואן: אם בית משפט הטיל על החשוד לשלם והוא או בני משפחתו שילמו, אני צריך להחזיר לחשוד.

<מוחמד סרואן: אני לא יודע מה התחשבנות ביניהם.

<שלומית אבינוח-קואולמן: רושמים את פרטי המשלם.

<יסמין גנדלמן: הוא לא רלוונטי בכלל.

ישראל אייכלר: אני מבין את מה שאתה אומר, שאי אפשר להחזיר לחבר כי אולי יש סכסוך ביניהם או אולי הוא החזיר לו כבר את הכסף, אבל לצורך איתור בוודאי שיהיו לכם רשומים הכתובת ופרטי הבנק של השני.

<יסמין גנדלמן: ואז דרכו אני אאתר?

ישראל אייכלר: כן.

<יסמין גנדלמן: אנחנו לא מחלקת חקירות.

<יסמין גנדלמן: צריך להבין שאנחנו מערכת בתי המשפט.

ישראל אייכלר: לפעמים הכמות קובעת איכות.

ישראל אייכלר: אם לא היה מדובר ב-300 מיליון שקל, היה מדובר ב-5 מיליון שקל, היית צודקת.

ישראל אייכלר: ב-324 מיליון שקל יש לקונה.

<יסמין גנדלמן: ולכן אנחנו שוקלים אפשרות להעביר את אותם כספים לאפוטרופוס.

ישראל אייכלר: האפוטרופוס זה לא פתרון, הוא יחלק את זה לעמותות.

ישראל אייכלר: מה הרווחת?

ישראל אייכלר: הוא לא יחזיר את זה לזכאים.

<אמנון דניאל: יש פה עניין של היגיון.

<אמנון דניאל: אם אני מחויב לשלם לבית המשפט המחוזי בירושלים או לבית משפט השלום בירושלים מזומן, למה אותו פקיד לא יכול לשלם לי את הכסף במזומן?

<יסמין גנדלמן: אנחנו לא יכולים לעשות מעקב אחרי הכסף.

<אמנון דניאל: זה לא הגון.

<אמנון דניאל: את יודעת שיש צווי מעצר מעכשיו לעכשיו?

<אמנון דניאל: בן אדם יביא את החברים שלו לשלם רק בשביל שהם ישחררו אותו, ואז הוא יחפש את החברים שלו כדי לקבל את הכסף חזרה.

ישראל אייכלר: אתה צודק.

ישראל אייכלר: יש במדינת ישראל הרבה תשלומים שמשלמים במזומן, אם זה קופת חולים וכל מיני מקומות, ומקבלים את ההחזר במזומן.

<עינת אליהו: יש גם לזה תשובה.

<עינת אליהו: כל האיתור של הפיקדונות האלה נמצא בתהליך עבודה של 3 שנים.

<עינת אליהו: אנחנו לקראת 2018 מנסים בשיתוף האוצר לעשות קול קורא לאנשים שיש להם פיקדונות בבתי משפט, שייכנסו לאיזה שהוא אתר.

<עינת אליהו: אנחנו הולכים לבנות איזה משהו שלפי תעודת זהות, ברגע שיש לרשותו כסף שעומד בבתי משפט, הוא יבוא אלינו ויקבל את הכסף.

ישראל אייכלר: למה זה צריך להיות ב-2018, לא מחר בבוקר?

<עינת אליהו: זה בתהליך עבודה.

<שלומית אבינוח-קואולמן: ואם אין לו חשבון בנק?

<עינת אליהו: הוא לא יוכל לקבל את הכסף אם אין לו חשבון בנק.

ישראל אייכלר: כמה זמן ייקח הפרויקט הזה?

<שלומית אבינוח-קואולמן: אם החשבון שלו מעוקל הוא לא יקבל.

<עינת אליהו: הוא יבקש בקשה לשינוי של מוטב.

<מוחמד סרואן: הוא יבקש לחשבון אחר.

<מוחמד סרואן: אי אפשר לתת לו מזומן.

<עינת אליהו: מדינת ישראל לא מחזירה כספים במזומן.

<ורד קירו-זילברמן: אבל הוא אומר שקצבאות נותנים בביטוח לאומי.

ישראל אייכלר: גם קופת חולים נותנת במזומן.

<עינת אליהו: אני לא מכירה את זה.

<אמנון דניאל: יש טלכרט מעכשיו לעכשיו.

<אמנון דניאל: כשבן אדם אין לו חשבון בנק, מה הוא עושה?

<עינת אליהו: מכניסים לו את זה לחשבון הבנק.

ישראל אייכלר: החזר מקופת חולים לא מקבלים במזומן?

<עינת אליהו: לא, רק לחשבון הבנק.

ישראל אייכלר: אני מבית מרקחת של קופת חולים קיבלתי החזר.

ישראל אייכלר: על תרופה שהייתה צריכה אישור אני שילמתי במזומן.

ישראל אייכלר: כשקיבלתי את האישור, באתי השבוע ונתן לי הרוקח.

<עינת אליהו: כשאתה עושה איזו שהיא בדיקה אצל רופא ומגיש בקשה להחזר כספים, אתה מקבל את זה בחשבון הבנק שלך.

ישראל אייכלר: אני מדבר על מה שהיה לי ביום שישי.

ישראל אייכלר: קנינו תרופה במחיר מלא.

ישראל אייכלר: אחרי שזה אושר באתי לרוקח והוא נתן לי חזרה 240 שקלים.

<יסמין גנדלמן: לדעתי אנחנו פועלים פה בהתאם להוראות.

<אמנון דניאל: אדם משתחרר מבית סוהר, אין לו דמי קיום.

<אמנון דניאל: ביטוח לאומי נותן לו חודשיים הבטחת הכנסה.

<אמנון דניאל: אם אין לו חשבון בנק, איך הוא עושה את זה?

<אמנון דניאל: בטלכרט.

<יסמין גנדלמן: אני יכולה להיות בטוחה שבעניין הזה אנחנו פועלים בהתאם להוראות הכלליות שחלות.

ישראל אייכלר: אנחנו נבקש מהיועצת המשפטית לבדוק את האפשרויות החוקיות איך למנוע הצטברות כספים בהנהלת בתי המשפט בסכום של מאות מיליונים.

ישראל אייכלר: מדובר בסכום גבוה, כשהכמות קובעת את האיכות.

ישראל אייכלר: הציבור זכאי לכסף הזה.

ישראל אייכלר: כל המצב עכשיו הוא בלתי אפשרי.

ישראל אייכלר: אנחנו מציעים 3 אפשרויות: אל"ף, פנייה לרשות האוכלוסין ולמשרד המשפטים בבקשה להצליב ולהעביר את נתוני מרשם האוכלוסין על מנת לאתר את הזכאים, דבר הכי פשוט.

ישראל אייכלר: דבר שני, הוועדה רשמה את הודעת הנהלת בתי המשפט שהולכים לעשות אתר, או שבאתר שלכם תהיה אפשרות לקרוא לאנשים להיכנס עם תעודת זהות על-מנת לראות אם הם זכאים.

ישראל אייכלר: רשות האכיפה והגבייה, מה קורה אצלכם כשאתם צריכים להחזיר למישהו כסף?

<ענת ליברמן: אנחנו מחזירים לו את הכסף.

ישראל אייכלר: איך, הרי אתם לא מאתרים אותו.

<ענת ליברמן: ככל הידוע לנו, אין פיקדונות שלא הוחזרו.

<ענת ליברמן: המערכת לא מאפשרת לסגור תיק אם לא הוחזר פיקדון.

<ענת ליברמן: מבדיקה שעשינו, אין תיקים סגורים שיש בהם פיקדונות.

<ענת ליברמן: בנוסף, אחת לשלושה חודשים שולפים דוח, בודקים אם יש פיקדונות למעלה משנה שלא היו לגביהם החלטות, שלא נעשה דבר.

<שלומית אבינוח-קואולמן: אתם מחוברים לרשות האוכלוסין?

<ענת ליברמן: כן, אבל גם בלי קשר זה נמצא בתוך תיק הוצאה לפועל.

<ענת ליברמן: יש לנו את הפרטים של הזוכה שאליו מעבירים את הכסף, את הפרטים של החייב.

ישראל אייכלר: אתם מחזירים לפעמים גם במזומן?

<ענת ליברמן: לא במזומן.

<ענת ליברמן: או בצ'קים או במס"ב.

<ענת ליברמן: אצלנו, צריך לזכור, שהרבה פעמים הפיקדון מוחזר לתיק.

<ענת ליברמן: נניח הפיקדון הופקד על ידי החייב כי הוא רצה לצאת מהארץ.

<ענת ליברמן: אמרו לו: אין בעיה, תצא מהארץ, אבל תפקיד עשרת אלפים שקל כי יש לך חוב של x שקלים.

<ענת ליברמן: כשהוא חוזר, או שמחזירים את זה לו, או שדוחפים לו את זה כבר לתיק, כלומר, הכסף מזכה את התיק.

ישראל אייכלר: את הזכאי.

<ענת ליברמן: כן.

<ענת ליברמן: יש לנו פחות בעיות.

ישראל אייכלר: כמה כסף נשאר אצלכם?

<ענת ליברמן: יש לנו כסף שנמצא היום בפיקדונות שעדיין פעילים, כלומר, שלא ניתנה לגביהם החלטה.

ישראל אייכלר: יש לנו דוגמה שאפשר ללמוד ממנה איך מחזירים כסף.

<יסמין גנדלמן: אבל התכלית שונה, גם כל הנתונים.

ישראל אייכלר: צריך להתאים את זה, פשוט מאוד.

ישראל אייכלר: אני מבקש לבדוק אפשרות חוקית, אם בתקנה או בחוק, שמי ששילם במזומן יוכל לקבל את הכסף חזרה במזומן.

ישראל אייכלר: אם צריך הצעת חוק, אני מוכן להגיש הצעת חוק כך שתהיה לכם אפשרות להחזיר במזומן לאנשים שאין להם חשבון בנק, שהם אנשים מסכנים ששילמו.

<יסמין גנדלמן: צריך להבין מה ההיקפים של האנשים שאין להם חשבון בנק.

ישראל אייכלר: זה לא היקפים גדולים.

ישראל אייכלר: בגלל שזה לא הרבה זה הכי פשוט להחזיר להם.

ישראל אייכלר: אם אני נותן לפקידים שלכם אפשרות לתת מזומן, הם נותנים מזומן.

<יסמין גנדלמן: זה לא בהכרח יוריד את ההיקפים - -

ישראל אייכלר: אני לא יודע, כי אם מדובר ב-300 מיליון, אני בטוח שיש איזה 50 מיליון של אנשים שאין להם חשבונות.

ישראל אייכלר: בדרך כלל זה אנשים מסובכים.

ישראל אייכלר: הסעיף השלישי, אני מבקש להקפיד על לקיחה מהערב שמפקיד את הערבות תיעוד של חשבון הבנק שלו והכתובת, כדי שתוכלו לאתר את הזכאי על מנת לזכות אותו בסכום.

ישראל אייכלר: אני חושב שאם ארבעת הדברים ייעשו, שזה את מה שאתם אמרתם ומה שאנחנו ביקשנו, אנחנו נוריד לפחות 250 מיליון מתוך ה-300 מיליון.

ישראל אייכלר: כך אני חושב.

ישראל אייכלר: אני מחכה ליום שבו יהיה פרסום על זה.

ישראל אייכלר: הוועדה תרצה לשמוע על כך על-מנת לעזור.

ישראל אייכלר: תגידו לנו מתי אפשר להיכנס, אם זה חודש או חודשיים.

ישראל אייכלר: אנחנו תיכף ב-2018.

<עינת אליהו: לעניין הכמות והאיכות.

<עינת אליהו: אני לא יודעת אם אתם יודעים, אבל בבתי משפט נפתחים 700 אלף תיקים בשנה.

<עינת אליהו: זה אומר 210 אלף תיקים ב-3 שנים.

<עינת אליהו: מתוך ה-210 אלף תיקים יש לנו 11 אלף תיקים, שזה פחות מ-10%, שלא הוחזרו.

<עינת אליהו: זאת אומרת, זה סדר גודל של 5%.

ישראל אייכלר: את כלכלנית?

<עינת אליהו: גם.

ישראל אייכלר: אני לא.

ישראל אייכלר: כמה זה 324 מיליון ממיליארד וחצי?

<עינת אליהו: 20%.

ישראל אייכלר: אז למה את אומרת - - ?

<עינת אליהו: אתה מדבר על כמות ואיכות של תיקים.

ישראל אייכלר: אני מדבר על כסף.

<עינת אליהו: עדיין.

<עינת אליהו: יש תיקים שמופקדים שם במכה אחת 150 אלף שקלים, ויש תיקים שמופקדים בהם רק 2,000 שקלים.

<עינת אליהו: אי אפשר לעשות את היחס הזה.

<עינת אליהו: צריך לעשות את היחס לפי כמות התיקים.

ישראל אייכלר: אני מניח שמי שאתם יכולים להחזיר לו 150 אלף - -

<עינת אליהו: היחס של התיקים פה משתנה.

ישראל אייכלר: אני מניח שמי שיש לו 150 אלף בהפקדה לא נותן לכם לחכות כל כך הרבה זמן.

<עינת אליהו: תתפלא, יש לנו גם תיקים של 400 אלף שקל שלא מצליחים לאתר אותם.

ישראל אייכלר: 400 אלף שקל?

<עינת אליהו: כן.

<עינת אליהו: עוד דבר אחד שאני רוצה להוסיף כי אתה אמרת שהאנשים האלה מסובכים.

<עינת אליהו: המדינה מסתכלת על האזרח שמסובך בכסף כאדם שחייב לך, לה ולי כספים.

<עינת אליהו: אתם כאנשים שהוא חייב לכם כספים הטלתם עליו עיקול.

<עינת אליהו: כשאני באה להחזיר לאדם שיש עליו עיקול, זה אומר שהכסף שהולך אליו בא בקדימות על החוב שלך, שלה ושלה.

<עינת אליהו: המדינה נותנת יד להעלמת כספים שלא כדין.

ישראל אייכלר: אבל אמרת שתמיד מקפידים על אותו תיק.

<עינת אליהו: עדיין.

<עינת אליהו: אתה הטלת עלי כספים - -

ישראל אייכלר: על אותו תיק.

ישראל אייכלר: גם את לא מעבירה מתיק לתיק.

<עינת אליהו: אני מדברת על עיקולים של הוצאה לפועל.

<עינת אליהו: אתה עקלת עיקול על אזרח.

<עינת אליהו: על אזרח פלוני הטילו 3 אנשים עיקולים שונים.

<עינת אליהו: ברגע שהמדינה באה להחזיר לו את הכסף, זה אומר שהכסף שלו קודם לעיקולים שלכם, הוא חייב לכם כספים, כשהמדינה מעלימה כספים במקום להעביר אליכם.

<אמנון דניאל: יש הבדל תהומי בין מרכז לגביית קנסות להנהלת בתי המשפט.

<עינת אליהו: אנחנו לא אותו גוף.

<אמנון דניאל: אם יש חוב בהנהלת בתי משפט של עשרת אלפים שקלים, זה נשאר עשרת אלפים, אבל אם זה במרכז לגביית קנסות, העשרת אלפים נהייה 20, ואז החוב שהוא הפקיד מתקזז.

<אמנון דניאל: איפה הקנסות?

<יסמין גנדלמן: זה לא מדויק.

ישראל אייכלר: היא אמרה שמחזירים עם הריביות.

<שלומית אבינוח-קואולמן: זה לא הדיון.

<אמנון דניאל: המרכז לגביית קנסות זה סיפור אחר, אין להשוות בכלל.

ישראל אייכלר: אני כן רוצה להשוות מבחינת ההחזרים.

ישראל אייכלר: אני רוצה להודות לכם שהייתם איתנו, ואנחנו נעקוב.