הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור, כנסת 20, פרוטוקול מספר 104, 2017-10-30 09:00

סתיו שפיר: בוקר טוב וחורף נעים לכולם.

סתיו שפיר: אנחנו בדיון השלישי בפרויקט מדד השקיפות, שבמסגרתו נעסוק במשרד התפוצות ואנחנו שמחים לארח כאן את מנכ"ל המשרד, מר דביר כהנא.

סתיו שפיר: למי שלא מכיר, ועדת השקיפות עוסקת בחודש האחרון, וכך תעסוק עד סוף השנה, בדיונים סדורים עם כל משרדי הממשלה, בנוכחות מנכ"לי המשרדים, בסוגיות שקשורות בשקיפות המשרד ובשיתוף ציבור.

סתיו שפיר: כמו תמיד, אנחנו הזמנו גם נציגים של החברה האזרחית שיבואו לשמוע ולתת הערות שנוגעות לענייני השקיפות והדיווחיות של המשרד.

סתיו שפיר: משרד התפוצות הוא משרד חשוב מאין כמוהו בטיפוח הקשר של מדינת העם היהודי עם העם היהודי בתפוצות.

סתיו שפיר: המשרד אף אחראי על המאבק בנגע האנטישמיות שמרים את ראשו במדינות רבות בעולם, ואפילו החריף בשנה האחרונה.

סתיו שפיר: לצד זאת, יש לא מעט ביקורת שמופנית כלפי ביזור הסמכויות בתחומים הללו שהזכרתי – משרד החוץ, משרד ראש הממשלה, המשרד לנושאים אסטרטגיים, הסוכנות היהודית, אולי שכחתי עוד כמה זוויות ובעלי אחריות בתחומים האלה – לכולם ועוד, ישנה אחריות כזו או אחרת על המאבק באנטישמיות ועל חיזוק הקשר עם התפוצות.

סתיו שפיר: נשאלת השאלה אם יש אסטרטגיה סדורה כדי לפנות לנושא הכול כך חשוב הזה, נושא שנמצא גם במהות ובערכי היסוד של מדינת ישראל וגם בצרכים האסטרטגיים והביטחוניים שלנו לעתיד.

סתיו שפיר: מבדיקה ומפניות שנעשו אלינו נמצא כי לא פעם יש חוסר בהירות מי אחראי על איזה נושא, ועולה ביקורת שאולי היה זה משרד החוץ שנדרש לעסוק בנושאים האלה, או איך אמור לעבוד בכלל שיתוף הפעולה בין כל נושאי האחריות בתחומים הללו.

סתיו שפיר: מכל מקום, במסגרת הפרויקט הוועדה קבעה ביחד עם ראש היחידה הממשלתית לחופש המידע, רבקי דבש, ויחד עם שותפים שלנו מהחברה האזרחית, מדד אחיד ושוויוני לפיו ייבחנו המשרדים השונים, כולל קריטריונים בתחום המענה לאזרח, הנגשת מאגרי המידע באתר האינטרנט, פרסום התקשרויות, מכרזים, מענה לשאילתות של חברי הכנסת, ועוד ועוד.

סתיו שפיר: המטרה של הדיון הזה היא לבחון בצורה רוחבית את כל תחומי השקיפות שמחויב המשרד לעמוד בהם, לראות איפה נמצאת היוזמה האישית של המשרד בתחום השקיפות – שקיפות כלפי הכנסת ושקיפות כלפי הציבור וגם כלפי הגופים שמולם אתם עובדים - ולראות את התוכנית שלכם לשקיפות בשנים הקרובות.

סתיו שפיר: העברנו לכם את המצגת וקיבלנו מכם גם את התשובות.

סתיו שפיר: דביר, נשמח שתציג לנו את המצגת ואת עיקרי העניינים בתחומי השקיפות ואז יש לנו שאלות שנשאל בנושאים הללו, ואם יש נציגים נוספים של המשרד.

סתיו שפיר: תודה רבה.

<דביר כהנא: הודיה אחראית אצלנו במשרד על חוק חופש המידע, עוסקת בעוד מספר דברים ואנחנו שמחים מאוד שהיא נמצאת איתנו.

<דביר כהנא: בגדול, השר הממונה זה השר נפתלי בנט; הודיה שטיגליץ – שיושבת פה – ממונה על חוק חופש המידע.

<דביר כהנא: אנחנו נעבור בקצרה על המצגת.

<דביר כהנא: המשרד לא נותן שירותים לציבור הישראלי.

<דביר כהנא: אין חקיקה, אין תקנות, ולכן אין לנו גם מאגרי מידע ציבוריים.

<דביר כהנא: לגבי בקשות חופש המידע, ניתן לראות שנמסר כל המידע המבוקש – עד יולי 2017 - 66%; ב-2016 - 25%.

<דביר כהנא: כפי שאתם עוד מעט תראו, זה קצת מצחיק לדבר פה באחוזים כי אין הרבה בקשות.

סתיו שפיר: שש.

<דביר כהנא: אני מתאר לעצמי שביחס למשרדים אחרים זה מעט.

סתיו שפיר: איזה סוג של בקשות?

<הודיה שטיגליץ: יכולות להיות בקשות על הנכסים של המשרד, יש על העסקת בעלי מוגבלויות והיה גם על פרויקטים.

סתיו שפיר: מה לגבי העסקת בעלי מוגבלויות, אם כבר העלית את הנושא?

<הודיה שטיגליץ: מה הייתה השאלה?

<הודיה שטיגליץ: האם אנחנו עומדים בזה?

סתיו שפיר: לא.

סתיו שפיר: מה העמידה בזה?

סתיו שפיר: מה התשובה?

<הודיה שטיגליץ: אנחנו משרד מאוד מאוד רזה.

סתיו שפיר: כמה עובדים יש לכם?

<הודיה שטיגליץ: 21.

סתיו שפיר: ומועסקים בעלי מוגבלויות?

<הודיה שטיגליץ: לא.

סתיו שפיר: זה לא בתחומנו, אבל גם כשיש רק 20 עובדים עדיין אפשר וראוי שבכל משרד ממשלתי תינתן משמעות לגיוון ולשילוב של עובדים עם מוגבלות.

<דביר כהנא: אנחנו באופן מסורתי לא מבקשים הגדלת תקנים ממשרד האוצר, להבדיל ממשרדי ממשלה אחרים, כך שגם אין מכרזים פתוחים ואין הזדמנות היום.

סתיו שפיר: כלומר שרוב העובדים קבועים.

<דביר כהנא: רוב העובדים עובדים קבועים שכבר נמצאים שנים רבות, עובדי ממשלה.

<דביר כהנא: לגבי שנת 2016 אנחנו רואים, בקשת המידע שנדחתה – 50%, הבקשות הועברו למשרדים הרלוונטיים.

<דביר כהנא: הטיפול בבקשה הופסק בגלל הפונה, אנחנו רואים בשנת 2016 - 25%, והטיפול בבקשה טרם הסתיים, עד יולי 2017 – 34%, בבקשות שהוגשו בזמן האחרון.

<דביר כהנא: סך הכול בקשות לשנת 2017 עד כה - שש בקשות, בשנת 2016 - ארבע בקשות.

<דביר כהנא: הליכים משפטיים כנגד המשרד לא קיימים עד כה, נקווה שגם יימשך כך.

<דביר כהנא: שאילתות ישירות של חברי הכנסת.

<דביר כהנא: שאילתות שנענו עד 21 יום, ב-2016 - 100%, הייתה רק פנייה אחת.

<דביר כהנא: שאילתות ב-2017 - 50% נענו עד 21 יום, למעלה מ-45 יום – 50%, סך הכול ארבע שאילתות שהוגשו.

<דביר כהנא: פרסום התקשרויות רבעוניות, כפי שאתם רואים פורסם באופן מלא דוח התקשרויות.

<דביר כהנא: מאגרים שהועלו לאתר, כפי שאמרנו אין לנו מאגרי מידע.

סתיו שפיר: בהקשר הזה של מאגרי מידע שלא קיימים, אני מבינה שאין מאגרים בהגדרה של מאגר מידע אבל מידע שעומד לפניכם, למשל מצב היהדות בתפוצות.

סתיו שפיר: ממה בנויה יהדות התפוצות?

סתיו שפיר: איזה זרמים החזקים בה?

סתיו שפיר: איזה זרמים החלשים בה?

סתיו שפיר: איזה צרכים היא מעלה בהקשר של שיתוף הפעולה עם ישראל?

סתיו שפיר: מחקרים שעשיתם במשרד.

סתיו שפיר: כל המידע הזה – שאני בטוחה שקיים אצלכם, שיש לכם מידע כזה, אחרת אי-אפשר לתכנן תוכנית עבודה – הוא מפורסם?

<דביר כהנא: יש פה בעצם שני נושאים.

<דביר כהנא: יש נושא אחד של יהדות התפוצות ויש נושא שני של מאבק באנטישמיות.

<דביר כהנא: בעולם של יהדות התפוצות אנחנו בעצם לא חוקרים, אנחנו לא כותבים ניירות עמדה, אנחנו פועלים.

<דביר כהנא: המידע שקיים בתחום הזה הוא אוקיינוס גדול ממש בלי סוף, ועד היום לא ריכזנו את המידע הזה.

<דביר כהנא: זו גם עבודה מסיבית.

<דביר כהנא: זה חומר מאוד נגיש, כל מי שרוצה להתעניין בזרמים, כל מי שרוצה להתעניין מה מתרחש, יש בלי סוף מכוני מחקר שעסוקים בתחום גם בארץ גם בעולם, ולא ראינו ערך מוסף בלהיות מרכז הידע, נקרא לזה, לגבי מה שעולם המחקר או עולם ה-Think Tanks מציעים.

<דביר כהנא: להבדיל מזה, בעולם האנטישמיות כן זיהינו איזשהו ואקום וראינו שאומנם יש הרבה מידע אבל אין מקום שהמידע נגיש וקל להגיע אליו, לציבור הרחב, ובהודעת איסוף של השנה האחרונה אספנו את כל המחקרים שנעשו בתחום, את כל ניירות העמדה מטעם הממשלה, את כל החקיקה האירופאית, ממש יצרנו אתר שמנגיש את כל הידע שקיים בתחום לציבור הרחב, כמו גם הפעולות שאנחנו נוקטים בתחום העשייה.

<דביר כהנא: אז באתר שלנו, של עולם התפוצות נקרא לזה, של חיזוק הקשר עם יהדות התפוצות, אנחנו בעצם ממקדים מידע על פעילות, ובעולם האתר של המאבק באנטישמיות, גם שם ריכזנו את כל הידע והנגשנו אותו לציבור.

סתיו שפיר: שזה שני אתרים שמפעיל המשרד?

<דביר כהנא: כן.

סתיו שפיר: אתרים רשמיים של המשרד.

<דביר כהנא: כן.

סתיו שפיר: אוקיי.

סתיו שפיר: אבל אם אין מחקר בנושא של יהדות התפוצות שעל בסיסו אתם מסתמכים, לפי מה קבעתם תוכנית עבודה?

<דביר כהנא: לא, יש מחקרים רבים.

<דביר כהנא: אני אומר, בגלל שהמחקרים כל כך רבים, לכן לא העלינו אותם, אבל בוודאי, הפעילות שלנו מבוססת על מדידה והערכה, גם של כל פרויקט בפני עצמו וגם בימים אלו אנחנו נמצאים ממש ערב פרסום מכרז שעבדנו עליו ממש שמונה חודשים, שבו אנחנו רוצים לשכור חברה או חברות שיעסקו במדידה והערכה של כלל הפרויקטים שלנו, זאת אומרת לבדוק את האימפקט.

<דביר כהנא: מעבר לכל פרויקט שאנחנו מודדים אותו בפני עצמו, להבין בעצם האם אנחנו מצליחים לייצר שינוי ביחס של יהדות העולם לישראל וביחס של ישראלים אל יהדות העולם.

<דביר כהנא: אז אנחנו ממש עומדים עכשיו בפני מכרז גדול מאוד, כבר אושר על-ידי רוב הגורמים המוסמכים ואנחנו נפרסם אותו בקרוב.

סתיו שפיר: עומדים ביעדים לפי איזו הגדרת מטרה?

<דביר כהנא: פרויקט לא יכול לעבור את שרשרת האישורים, ודאי לא את אישור ועדת המכרזים, אם אין לו מדדים מאוד ברורים איך מודדים את ההצלחה שלו, זאת אומרת מסמנים יעדים לכל שנת פעילות ואיך מתבצע מנגנון המישוב, ההערכה והמדידה של אותו פרויקט.

סתיו שפיר: זה מה שאני שואלת.

סתיו שפיר: מה ההגדרה של ההצלחה?

<דביר כהנא: תלוי באיזה פרויקט, אנחנו מדברים על פרויקטים רבים.

סתיו שפיר: אוקיי.

סתיו שפיר: לדוגמה, קירוב יהדות התפוצות.

<דביר כהנא: אין פרויקט של קירוב, רוב הפרויקטים עוסקים בקירוב.

<דביר כהנא: לדוגמה, אנחנו עוסקים במיזם משותף עם מט"ח, שבו אנחנו מסייעים לחינוך הפורמלי היהודי בעולם לייצר קשר משמעותי לישראל.

<דביר כהנא: אז ישנם מומחים פדגוגיים שכותבים תוכנית חומש עם בית-ספר.

<דביר כהנא: אחרי כתיבת חזון ותוכנית חומש נכנסים לסל כלים שאנחנו מסייעים להם על מנת לייצר אימפקט על התלמיד.

<דביר כהנא: אז ישנם יעדים ברורים של מספר בתי-הספר לפי קריטריונים איך נבחרו בתי-הספר וכו' – לפי המיקום, האם הוא יחידי בקהילה.

סתיו שפיר: אתה מדבר איתי ביעדים כמותיים.

סתיו שפיר: אני רוצה להבין.

סתיו שפיר: קירוב יהדות התפוצות לישראל, סביב מה זה נעשה?

סתיו שפיר: אנחנו מקרבים אותם למה?

סתיו שפיר: אנחנו מקרבים אותם לנופי הארץ?

סתיו שפיר: אנחנו מקרבים אותם לתנועה הציונית?

סתיו שפיר: אנחנו מקרבים אותם לצבא?

סתיו שפיר: למה אנחנו מקרבים?

סתיו שפיר: סביב איזה תחומים או מה המהות, סביב מה אמור להתבסס אותו קירוב?

סתיו שפיר: מה אנחנו בונים שיכול להיות הגורם המקרב בינינו?

סתיו שפיר: של הדור הצעיר היום ביהדות התפוצות.

<דביר כהנא: אני אגיד כך.

<דביר כהנא: זה תלוי מאוד מי קהל היעד.

<דביר כהנא: קודם כול, יש פה מגוון רחב והכלה, שאפשר להתחבר במגוון דרכים.

<דביר כהנא: אין דרך אחת שבה ניתן להתחבר, רק שיתחברו.

<דביר כהנא: יש אנשים שיתחברו יותר לתרבות העברית ויש קהל יעד שיתחבר יותר לצד הגיאוגרפי או הכלכלי או ל-Innovation.

<דביר כהנא: זה מאוד מאוד שונה בין נוער במוסקבה לבין צעיר בברלין שהיגר מ-FSU לבין בחור דרום אמריקני בבואנוס איירס או בחור אמריקני ב-LA.

<דביר כהנא: זה מאוד מאוד שונה, צריך לדבר ולמצוא את השפה.

<דביר כהנא: אין פה מסר חד שאתה אומר, אפשר להתחבר רק בצורה מסוימת.

סתיו שפיר: כן, אני מבינה.

סתיו שפיר: אני אגדיר אולי יותר טוב את השאלה, יכול להיות שלא שאלתי – וגם עברתי על הרבה פרוטוקולים מהדיונים בוועדת העלייה והקליטה, שיותר עובדת מול המשרד.

סתיו שפיר: כשאני מנסה להבין מה עושה משרד, ואני מדברת על שקיפות בעבודת המשרד ואיך תוכל הכנסת לפקח על מה עושה המשרד, אז אני רואה בעיני רוחי איזה טבלה מסודרת, מסמך מסודר שמראה לי את החלוקה של יהדות התפוצות לפי זרמים, לפי עמדות אפשר, אפילו לפי הפוליטיקה שלהם, כי לפעמים צריך להתקרב אליהם מכל מיני כיוונים; את הקשיים, ואיזושהי תוכנית אסטרטגית שאומרת לי איך אנחנו מתכוונים להתחבר לכל קהל, באמצעות איזה פרויקטים.

סתיו שפיר: מי קהל היעד שלנו – יהדות התפוצות זה נושא מאוד מאוד גדול, מאוד מגוון, עם המון המון המון רבדים כמו שאתם יודעים הכי טוב – איך אנחנו מתקרבים אליו ועם מי אנחנו עובדים, ואז ליד כל חלק מתוכניות העבודה אז אני מבינה עם מי עובדים, עם איזה ארגונים עובדים, עם איזה כלי תקשורת בחו"ל, משהו, עם מי עובדים.

סתיו שפיר: זאת התוכנית שאני רוצה לראות כדי שאני אוכל לפקח על עבודת המשרד, וזאת שקיפות.

סתיו שפיר: כדי שיהיה אפשר לראות מה אתם עושים, לפקח על מה שאתם עושים – גם אנחנו, גם החברה האזרחית, גם עוד בעלי עניין שהם שותפים לאותה מטרה שיש לכולנו, שזה חיזוק הקשר עם יהדות התפוצות – אנחנו צריכים לראות מהי התוכנית.

סתיו שפיר: עברנו על האתר, עברנו על כל מקום שבו אנחנו יכולים לחפש את זה.

סתיו שפיר: לא מצאתי שום דבר כזה.

נחמן שי: תוכנית עבודה את מתכוונת?

סתיו שפיר: תוכנית עבודה מסודרת שמראה לי מול מי עובדים, סביב איזו מטרה עובדים, לאיפה אנחנו רוצים להביא אותם, מה זה נקודה A ומה נקודה B שאליה הם צריכים להגיע.

נחמן שי: מדדים להצלחה.

<דביר כהנא: התיאור הוא בעיני מעט פשטני.

סתיו שפיר: מאוד פשטני.

סתיו שפיר: לא מעט.

<דביר כהנא: ולא ניתן לייצר דבר כל כך מופשט.

<דביר כהנא: אנחנו עמלים רבות ואנחנו מחלקים את זה לתתי-נושאים.

<דביר כהנא: לדוגמה, בתחום החינוך הבלתי פורמלי כתבנו מהלך של שנה עבודה תוכנית אסטרטגית, זה בהחלטת ממשלה, ישנה תוכנית חומש, זה אותה היוזמה המדוברת.

סתיו שפיר: יוזמת העם היהודי?

<דביר כהנא: יוזמת עתיד העם היהודי.

<דביר כהנא: ישנה החלטת ממשלה, יש נספח עם תוכנית רב-שנתית, ישנה אסטרטגיה בעולם של חינוך בלתי פורמלי.

<דביר כהנא: בעולם אחר לגמרי, כפי שציינו במאבק באנטישמיות, זה עולם שונה לחלוטין, תחומים אחרים.

<דביר כהנא: קיימנו בו תוכנית עבודה.

<דביר כהנא: יש אתר אינטרנט כפי שאמרנו מאוד מפותח, ישנה ועדת מנכ"לים של משרדי ממשלה שאנחנו מתאמים ומתכללים את עבודת הממשלה בתחום.

<דביר כהנא: זה עולם נפרד.

סתיו שפיר: כן, אבל אתה אומר חינוך בלתי פורמלי.

סתיו שפיר: שוב, אם קהל היעד שלנו זה יהודים אורתודוכסים, יהודים חרדים בארצות הברית, זה קהל יעד שונה מסטודנטים פרוגרסיביים בלונדון.

<דביר כהנא: לכן תיארנו לדוגמה בחינוך הבלתי פורמלי וגם ביוזמה של החינוך הפורמלי, שקהל היעד שלנו הוא הפחות מחוברים.

<דביר כהנא: אנחנו ככלל לא מטפלים בציבור האורתודוכסי, זה כעיקרון, וגם לא בציבור האורתודוכסי ורפורמי שהוא מאוד משויך לקהילה.

<דביר כהנא: קרי, אנחנו לא מטפלים - -

סתיו שפיר: מי שיש לו קהילה.

<דביר כהנא: - - או משתדלים שלא לטפל בליבה, שהיא כבר מחוברת.

<דביר כהנא: בוודאי יש שם גם אתגרים ובעיות אבל אנחנו מנסים לרכז את כלל המאמצים שלנו בקהל שהוא פחות משויך, למצוא פתח אל ליבו ולהביא אותו לכלל חיבור.

<דביר כהנא: ולכן, רוב הפעולות שלנו פונות לאותם כ-85% שהם פחות מחוברים.

סתיו שפיר: הפרויקט שתיארת על החינוך הפורמלי היהודי לא רלוונטי כי זה כן משויך.

<דביר כהנא: הוא לא עובד בבתי-ספר.

<דביר כהנא: אני אגיד ככה.

<דביר כהנא: זה נכון בארצות הברית שבה כל הילדים – גם האורתודוכסים וגם שאינם אורתודוכסים, קרי רפורמים, קונסרבטיבים, Reconstruction – שהולכים ל-Day School, הם מאוד משויכים.

נחמן שי: אתה מדבר על ה"מוזאיק"?

<דביר כהנא: לא, עכשיו אני מדבר על יוזמה אחרת.

<דביר כהנא: במערב אירופה, מזרח אירופה ובדרום אמריקה אנחנו רואים הרבה מאוד ילדים שהם אינם משויכים והם הולכים ל-Jewish Day School, ומה שאנחנו זיהינו, איזשהו כשל – כמובן, יש בתי-ספר מדהימים ויש מקומות שמערכת החינוך יוצאת מן הכלל – אבל עדיין יש בתי-ספר רבים שבהם הילדים שמגיעים הם פחות משויכים ולכן אנחנו פועלים גם בקרב החינוך הפורמלי, אבל לא בארצות הברית.

סתיו שפיר: אפשר איפשהו לראות פריסה של ארצות - פריסה לפי מדינות, לפי אזורים גיאוגרפיים – מול מי אתם עובדים?

סתיו שפיר: כמה קהל יעד יש שם?

סתיו שפיר: מה אתם מסמנים כהצלחה?

נחמן שי: אתם לא הטלתם חשאיות על הפעילות של המשרד שלכם, כמו משרד אחר שראינו פה, שדיברו מאוד בשקט, שהאויב לא ישמע.

סתיו שפיר: אל תיתן להם רעיונות, נחמן.

<דביר כהנא: אנחנו מאוד מאוד שמחים לשתף את הפעילות שלנו.

<דביר כהנא: יותר מזה, יש לנו פרויקט שלם שבו אנחנו מנסים לחבר את הציבור הישראלי עד כמה שניתן אל יהדות העולם, אל יהדות התפוצות, אל הפעילות שמתבצעת בתפוצות, לכן בוודאי אנחנו רק רוצים, אין לנו שום דבר שלא היינו רוצים לספר.

סתיו שפיר: אז איפה רואים את זה?

<דביר כהנא: אני רק אגיד, זה מורכב יותר כי בכל פרויקט ופרויקט – אני אתן לך את הדוגמה של מה שנקרא בלשון העם "תגלית לאימהות", ארגון JWRP, אז אנחנו פועלים בקרב כ-60 מדינות.

<דביר כהנא: זו מפה אחת.

<דביר כהנא: כל פרויקט, יש לו מפה נפרדת של פריסה עולמית.

סתיו שפיר: איפה רואים אותם?

<דביר כהנא: אז אני אומר, קשה מאוד להציג את כלל – אני רק אגיד לך מבחינת ארגונים שותפים, שיהיה לך סדר גודל.

<דביר כהנא: מדובר על מאות ארגונים שותפים שהם ארגונים מקומיים שמשתפים פעולה.

סתיו שפיר: דביר, אני יודעת שאתה אדם רציני, אני יודעת שהמשרד הוא משרד רציני.

סתיו שפיר: אני שואלת איפה רואים את המפות האלה, איפה רואים את הארגונים שמשתפים איתכם פעולה, איפה רואים את האוכלוסיות שאליהן אנחנו פונים.

סתיו שפיר: איפה אני רואה את זה?

<דביר כהנא: אנחנו יכולים לחשוב אולי כיצד להנגיש את זה בצורה יותר טובה לציבור.

סתיו שפיר: זה מונגש באיזושהי צורה לציבור?

<דביר כהנא: כל פרויקט שאנחנו מבצעים הוא גם מתואר בתוכניות העבודה שאנחנו מפרסמים וגם האתר משתדל לשקף בגדול את הפעילות המרכזית של המשרד.

<דביר כהנא: אין מקום אחד שאפשר לראות פריסה גיאוגרפית, מפה של כל מקום בעולם עם מי אנחנו עסוקים.

<דביר כהנא: יכול להיות שאנחנו צריכים באמת לרכז את זה במפה כזאת.

<דביר כהנא: אגב, לא מזמן הוצאנו מפה שמתארת מה מצב העם היהודי היום בעולם – אין לנו את זה פה.

נחמן שי: של דמוגרפיה?

<דביר כהנא: כן, של דמוגרפיה יהודית עולמית.

סתיו שפיר: כמה אנחנו.

<דביר כהנא: כמה אנחנו, כמה מונים בכל קהילה וקהילה.

<דביר כהנא: כמובן, זה לא מדויק אבל בעזרת פרופ' דלה-פרגולה ואחרים יצרנו את המפה הזאת.

<דביר כהנא: יכול להיות שעל המפה הזאת ננסה להלביש שכבה ובעצם להראות את הפריסה הגיאוגרפית שלנו של כלל הפעילויות שמתבצעות בכל מדינה ומדינה.

<דביר כהנא: זה יהיה קשה מאוד לרדת לרזולוציה של כל מקום.

<דביר כהנא: בפרויקט הקמפוסים אנחנו עובדים ב-300 אוניברסיטאות בעולם.

סתיו שפיר: אז אפשר גם רשימה.

סתיו שפיר: כלומר, זה מעולה, אנחנו מאוד בעד מפות אינטראקטיביות אבל אפשר פשוט לקחת את הרשימות, את הטבלאות שיש לכם במשרד שמראות בכל פרויקט מול מי אתם עובדים – בוודאי קיימות – פשוט לפרסם אותם.

סתיו שפיר: לא צריך לטרוח בכלל, זה לא עוד עבודה בשביל הודיה.

סתיו שפיר: זה פשוט לקחת את כל הטבלאות האלה, לשים אותן באתר האינטרנט, שמי שמתעניין יסתכל.

<דביר כהנא: אני אגיד כך.

<דביר כהנא: מול מי שאנחנו עובדים הדברים מפורסמים.

<דביר כהנא: אתם מבקשים בעצם ואומרים, בואו תגידו לנו – אם לדוגמה יש מיזם משותף שנקרא JWRP - - -

נחמן שי: בסוף הכסף בא מהארץ, נכון?

נחמן שי: חוץ מהפרויקט של "מוזאיק".

<דביר כהנא: רוב הכספים, אנחנו מנסים למנף את הכסף הממשלתי.

נחמן שי: בסדר, אבל המקור הוא תקציב המדינה.

<דביר כהנא: 50% מדינה.

נחמן שי: מה שאומרת סתיו, שאזרחי מדינת ישראל רשאים לדעת את הפעילויות.

נחמן שי: ואני אגב גם חושב שזה חשוב, משתי סיבות: א.

נחמן שי: בגלל השקיפות; ב.

נחמן שי: כדי להכניס לסדר-יום של הישראלי את המחשבה שלציבור בארץ יש קשר ויש עניין ויש זיקה גם למה שקורה בקהילות יהודיות בעולם.

נחמן שי: לכן, המידע בקטע הזה צריך להיות גלוי, אלא אם אתם מנהלים איזה פעולות סמויות מן העין – שאפשר לדבר גם עליהן ואולי יש כאלה, נשמח לשמוע – אבל כללית, אין סיבה שהציבור לא ידע מה אתם עושים, אם אתם עושים, כי אני חושב שהנושא של תפוצות, הוא צריך להיות על שולחנו של כל ישראלי וישראלית כי זה חלק בלתי נפרד מהעם היהודי.

<דביר כהנא: כל שיתופי הפעולה שלנו בוודאי גלויים ומפורסמים.

<דביר כהנא: השאלה היא של שיתופי הפעולה של אותו מיזם משותף עם שותפים רבים, הם לא מפורסמים.

נחמן שי: איזה?

נחמן שי: BDS או מה?

נחמן שי: תכף נדבר על ה-BDS, כבר עברנו איזה טראומה משותפת בוועדה.

<דביר כהנא: לצורך הדוגמה, של אותה תגלית לאימהות.

<דביר כהנא: אז כן, שיתוף הפעולה שלנו עם הארגון מפורסם וידוע תקציבו, היקפו, מספר האנשים וכו'.

<דביר כהנא: אותו ארגון – עד היום הביא 13,000 נשים – יש לו עשרות שותפים.

<דביר כהנא: אותם שותפים לא מפורסמים וזה מה שחברת הכנסת שפיר שאלה אותי כדי לתת את התמונה המלאה.

<דביר כהנא: ההתקשרות של המשרד בוודאי מפורסמת ויש בה יעדים ברורים וכו', אנחנו לא מסתירים שום דבר.

<דביר כהנא: שיתופי הפעולה שהם תחת אותה שותפות, הם לא מפורסמים ועל זה אנחנו נצטרך לתת את הדעת כיצד לפרסם.

סתיו שפיר: יש סיבה שלא לפרסם את זה?

<דביר כהנא: אין סיבה לא לפרסם.

נחמן שי: זה נורא מעניין, אני אגיד לך למה.

נחמן שי: אולי, הלוא יש גם חקיקה – שאתה אני מקווה לא שותף לה – בעניין של מימון חוץ לכל מיני פעילויות בישראל, ויש כוונה של הממשלה להגביל את זה בצורה כזו, בצורה אחרת, לא חשוב – אגב, חלק נוגע לשר.

נחמן שי: אבל, במקרה הזה כן חשוב לדעת – לא יודע, תמיד אפשר לחשוב – מי הגורם שתורם מהצד ההוא לפעולה.

נחמן שי: אתה נכנס לשותפות עם גורם מסוים אבל אם לגורם המסוים הזה יש גם אחיות, דודים ואבות, - -

סתיו שפיר: מיהם.

נחמן שי: - - מיהם.

נחמן שי: אולי נמצא חס וחלילה ממשלה זרה שם שמשתדלת להתערב בענייניו של העם היהודי, וזה יהיה אסון גדול ונצטרך להגביל את זה כי זה ייכנס לחוק שמונע מימון זר.

סתיו שפיר: תלוי אם זה בשמאל או בימין.

נחמן שי: אני מקווה כמובן שלא ואני אברך על זה, אבל אתה יודע, כשעכשיו יש עליהום כל כך גדול על כספים מחו"ל כאילו כל העולם רוצה לשנות אותנו, אז שווה בדיקה.

<דביר כהנא: אנחנו נשקול.

<דביר כהנא: גם כמובן צריך לראות שההתקשרות החוזית מתירה את זה.

נחמן שי: נכון.

<דביר כהנא: ולראות שזה כפוף כמובן לחוק חופש מידע של הארצות שבהן אנחנו עובדים.

סתיו שפיר: מה זאת אומרת?

<דביר כהנא: אני אתן לכם דוגמה.

<דביר כהנא: "הלל", כארגון שאנחנו עובדים איתו, הוא מאוד מאוד רגיש לפרסום מידע שמגיע דרך ההתקשרות ואנחנו כמובן צריכים את אישורו כדי להגיד היכן אנחנו פועלים.

<דביר כהנא: אז אני אומר, אנחנו נבדוק את זה, נבחן את זה ונראה איך להנגיש כמה שיותר מהמידע הזה לציבור.

סתיו שפיר: אוקיי.

סתיו שפיר: רק לגבי מה לבחון.

סתיו שפיר: המידע שייך לציבור – נחמן אמר את זה בדרכו העדינה והמנומסת, והנכונה – אבל המידע הזה שייך לציבור.

סתיו שפיר: זה לא רק זכות הציבור לדעת, זה מידע של הציבור מלכתחילה.

סתיו שפיר: כל כסף, כל שקל שלנו שמגיע לכל מטרה, אלא אם יש על זה איזשהו צורך בהסתרה מסיבות ביטחוניות, כל דבר אחר חייב להיות מונגש לציבור, לא יכול להיות שהדברים האלה לא יהיו בידיעת הציבור וגם אין סיבה שלא.

סתיו שפיר: אני רוצה לעבור פה לנושא נוסף.

סתיו שפיר: אמרת שההתקשרויות מפורסמות.

סתיו שפיר: עברנו על כל ההתקשרויות שלכם.

סתיו שפיר: כל הנושא הזה שנחמן עסק בו גם בדיון אתך ועם השר בוועדת הקליטה של הפקת סרטים מקומיים עבור המשרד.

סתיו שפיר: המשרד הוציא לפי הפרסומים קמפיין בערוץ 2 במסגרת עסקה שנחתמה עם קשת, שילמתם מעל שני מיליון שקלים עבור הסרט וגם עבור הקמה של ערוץ מטעמו, ובסך הכול המשרד העביר לקמפיין 11 מיליון שקלים.

סתיו שפיר: איפה רואים את זה בתוך ההתקשרויות שלכם?

<דביר כהנא: הפירוט של ההתקשרויות האלה אמור להיות מפורסם באתר של לפ"ם.

<דביר כהנא: כל פעולה שלנו מול גופי תקשורת מתבצעת דרך לפ"ם.

סתיו שפיר: זאת הייתה התקשרות דרך לפ"ם?

<דביר כהנא: כל ההתקשרויות הן דרך לפ"ם.

סתיו שפיר: אז איך לא צוין שמדובר - -

<דביר כהנא: ציינו את זה גם במכתב תשובה.

סתיו שפיר: - - בסרט פרסומי?

<דביר כהנא: זה צוין, ודאי שצוין.

סתיו שפיר: בתוך הסרט לא.

<דביר כהנא: ודאי שצוין בתוך הסרט.

סתיו שפיר: שמדובר בסרט פרסומי?

<דביר כהנא: בתוכן שיווקי.

נחמן שי: תוכן שיווקי.

נחמן שי: זה נאמר שזה הופק – למטה, ב-credits, כשהסרט גמר לרוץ אז מופיע שזה נעשה בתמיכת משרד התפוצות.

נחמן שי: זה היה סרט קנוי, שגם בדיון הקודם ההוא שמענו שהמשרד ראה אותו לפני שידור, שזה בעיניי ממש עיוות מוחלט – גם את קצת מתמצאת בעבודה עיתונאית.

נחמן שי: זה עיוות מוחלט, גורם משדר לא נותן סרט שלו או כל חומר לבדיקה, אלא אם זה פרסומת גלויה.

נחמן שי: פרסומת גלויה זה עולם אחר, אבל זה לא פרסומת גלויה.

נחמן שי: זה אמור היה להיות סרט שאתם סייעתם לו בכוונה לחשוף תופעות מסוימות שמתרחשות בקהילות, חלקן הופקו בצורה נכונה, חלקן לא – יש פה נציג של הסוכנות, אולי יגאל יגיד מה הוא חושב – לדיון הקודם בא גם נציג של הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה ומאוד התקומם על חלק מהדברים, נניח לזה עכשיו, אבל באופן עקרוני השילוב שלכם בסרט היה מאוד מאוד הדוק.

נחמן שי: וצריך היה לומר, זה סרט מטעם משרד התפוצות, לטוב ולרע.

נחמן שי: שהציבור ידע מראש איזו סחורה הוא מקבל.

<דביר כהנא: אז אל"ף, כבר דנו בדברים.

<דביר כהנא: אני אומר עוד פעם, זה באמת הסדרה שצריך להסדיר מול לפ"ם על כלל משרדי הממשלה.

<דביר כהנא: לא חל פה שום דין מיוחד על הסרט שמשרד התפוצות עשה אלא עשרות רבות של פעולות תוכן שיווקי מבוצעות על-ידי לפ"ם.

<דביר כהנא: יש כללים כיצד הם מפרסמים את זה, ותוך כדי הסרט הייתה מספר פעמים שקופית שאמרה שזה בשיתוף משרד התפוצות.

<דביר כהנא: אנחנו כפופים לכל החלטה שתתקבל בעתיד.

סתיו שפיר: איזה סכום אתם מוציאים בסך הכול על פרסום ושיווק בתוך ישראל ומחוץ לישראל?

<דביר כהנא: בגדול, על הציבור הישראלי, אני אגיד ככה, זה לחלוטין שונה מפרסום ושיווק.

<דביר כהנא: אנחנו בעצם מנסים לעשות מהלך שבו הציבור הישראלי יתחבר בצורה עמוקה ליהדות התפוצות, ובעצם יש פה שינוי ערכי שאנחנו מנסים לעשות אותו כיוון שהציבור הישראלי, עמדותיו – כפי שאנחנו רואים בסקרים ובמדידה שאנחנו מבצעים באופן עתי – הוא עדיין דוגל בתפיסת שלילת הגולה ותפיסה שרק אדם שיעלה לפה הוא חלק מהמשפחה הגדולה שלנו, וכדי לשנות את הערך הזה אנחנו עושים פעולות רבות.

<דביר כהנא: אנחנו משקיעים לא מעט כסף כדי לשנות או לחשוף את הנושא של יהדות העולם, שיש פה קשר דו-סטרי, יש הרבה מה לקבל מיהדות העולם, יש ודאי חובה גם לתת ולהיות מעורבים.

<דביר כהנא: במסגרת הפעולות האלה לדוגמה אנחנו עושים קורס של מעצבי דעה בשיתוף פעולה עם ארגון "גשר".

<דביר כהנא: במסגרת הפעולות האלה נכנסנו למערכת החינוך ועם מפמ"רים שונים אנחנו מפתחים חומרי למידה ומייצרים השתלמויות למנהלים ולמורים כדי להטמיע את הנושא בתוך תוכנית הלימודים.

<דביר כהנא: במסגרת הזו נכנסנו לארגון תנועות הנוער, במסגרת הזו נכנסנו למכינות דתיות וחילוניות, ועוד כהנה וכהנה פעילויות הכרזנו בממשלה, ואנחנו מקווים שהשנה גם הכנסת תחגוג שבוע חיזוק הקשר סביב חנוכה, בשבוע שבו הציבור הישראלי שם על זה דגש ציבורי.

<דביר כהנא: ובין הפעולות האלה גם עשינו ניסיונות דרך המדיה כדי להשפיע על הציבור הישראלי.

<דביר כהנא: אנחנו לא מפרסמים, לא את משרד התפוצות, כמובן לא את שר התפוצות, אבל את פעילות משרד התפוצות אנחנו מנסים לפרסם או לחשוף את הערך, את הקשר.

<דביר כהנא: יצרנו, אם ראיתם, סדרת רשת מאוד מוצלחת שהגיעה לכמיליון וחצי צפיות שבה שש דמויות יהודיות מהעולם, כל אחד צילם את עצמו וסיפר בשישה פרקים על החיים שלו, על ההתלבטויות שלו וכו' – להביא את הקישקעס, להביא את החיים שלהם.

<דביר כהנא: כל הדברים האלה, אנחנו עושים פעולה ומודדים אותה כדי למצוא האם יצרנו את אותה חשיפה לנושא, לערך, ולא למשרד.

<דביר כהנא: אז להבדיל מפרסום משרדי שזה נגיד עשיתי, אני פה מנסה לחשוף את הנושא, ואלה בעצם הפעולות שמבוצעות במגוון דרכים.

<דביר כהנא: ברור לכולנו שלא כל פעולות התוכן השיווקי יהיו אפקטיביות, זאת אומרת גם אם היה 15% רייטינג פה או שם, השאלה גם מה האימפקט שזה השפיע על העמדות של הצופה, וזה מה שמאוד מעניין אותנו ואת זה אנחנו מנסים למדוד.

<דביר כהנא: ואנחנו מתקנים את דרכנו כל הזמן כדי למצוא את הפעולות האפקטיביות ביותר כדי לחשוף את הסוגיה הזאת לציבור הישראלי.

סתיו שפיר: אתם לוקחים על עצמכם גם תפקיד של משרד החינוך בהקשר הזה.

<דביר כהנא: בהקשר התפוצות.

סתיו שפיר: איפה מתפרסמות ההתקשרויות של פרסום בעלוני שבת?

סתיו שפיר: גם זה נעשה דרך לפ"ם?

<דביר כהנא: כן.

סתיו שפיר: כשהמטרה שם היא?

<דביר כהנא: אני כבר לא זוכר על מה פורסם אבל זה היה פיצ'פקעס.

<דביר כהנא: אם אתם זוכרים, כבר דנו בזה, זה היה בערך 5,000 שקל מתוך 11 מיליון, משהו כזה.

נחמן שי: דנו בזה.

סתיו שפיר: אנחנו פשוט חיפשנו את הפרסום של ההתקשרויות האלה והן לא נמצאו בתוך הדוח.

<דביר כהנא: זה התקשרויות דרך לפ"ם.

<דביר כהנא: זה לא עובר בוועדת מכרזים של המשרד.

נחמן שי: אני רוצה להגיד משהו בנושא.

נחמן שי: קודם כול, אני מציע לך לבדוק את סוגיית לפ"ם, סתיו, אם לא עשית.

סתיו שפיר: לא, אתה צודק.

נחמן שי: אני אגיד גם למה.

נחמן שי: לפ"ם – אני לא נכנס כרגע להיבטים האיכותיים המקצועיים – גורם ממשלתי שקיבל מתנה גדולה מהמדינה, והוא, כשמשרד התפוצות רוצה להתקשר עם גורם שיעשה לו קמפיין, אז לפ"ם פטור מהמכרז, וגורמים אחרים, שחקנים אחרים במשק, שהם טובים, מקצועיים, פרטיים, לא יכולים להגיע לשם, וכך חלק גדול מתקציבי הממשלה שמיועדים לפרסום, לקידום וכן הלאה, הולכים ללפ"ם, שזה הגנה בעיני בלתי מוצדקת.

סתיו שפיר: ואז אף אחד לא יודע איפה נמצא הכסף הזה, איזה סכומים מושקעים.

נחמן שי: לא, קודם כול זה נותן להם מראש איזשהו יתרון גדול מאוד על השחקנים האחרים, ואין סיבה שמשרדי פרסום טובים ומקצועיים במדינת ישראל, לא תהיה להם נגישות למערכת הממשלתית רק בגלל שנתנו ללפ"ם את המתנה הזאת.

נחמן שי: אז צריך לבדוק את זה.

נחמן שי: אולי אפשר לקצר תהליכים, אולי יש אפשרות לקצר מכרזים, אבל אוטומטית אם מחר אתה רוצה לעשות קמפיין, לפ"ם, אתה יכול לקרוא להם ולהתחיל לעבוד איתם.

נחמן שי: נכון?

נחמן שי: אין מכרז.

<דביר כהנא: אסור לי לעשות התקשרות על-פי התקנות – התקשי"ר והתכ"ם – אסור לי לבצע התקשרות עם גוף בנושאים הללו שלא דרך לפ"ם.

נחמן שי: אז לפ"ם, בקיצור, נשארה בעל-הבית והיא לוקחת מזה גם אחוזים וכדומה.

נחמן שי: אני לא בטוח שזה העלויות הנכונות.

נחמן שי: זה שווה בדיקה, אני באמת מציע לך לעשות את זה.

סתיו שפיר: לחלוטין.

סתיו שפיר: זה תקציב גם גדול מאוד.

נחמן שי: הדבר השני הוא לגבי רכישת תוכן בתקשורת הישראלית.

נחמן שי: אני מרגיש מאוד לא נוח עם זה.

נחמן שי: אתם לא היחידים שעושים את זה, אני רואה גם משרדי ממשלה אחרים.

נחמן שי: אני חושב שזה לא נכון להזין את אזרחי מדינת ישראל בתוכן.

נחמן שי: אם הממשלה רוצה להעביר חומר, שתכתוב למעלה מטעם ממשלת ישראל.

נחמן שי: זה שזה נכנס תחת הגלימה של איזשהו גורם תקשורתי וכאילו הוא מביא את המידע אבל בעצם זה מידע שאתם נותנים, זה הטעיית הציבור.

נחמן שי: ככה אני רואה את זה.

נחמן שי: אני לא אהבתי את זה כשניסו להכניס לפרסומות או לתוכניות ברשות השנייה כשהייתי שם, ואני לא אוהב את זה היום כשאני רואה את זה גם בדרכים אחרות.

נחמן שי: זה הטעייה לציבור.

נחמן שי: אני לא מאשים אותך חלילה אישית, אני בטוח ביושרך, אבל אני חושב שבאופן עקרוני יש פה פגיעה באתיקה העיתונאית מצד אחד, ובאמינות של הממשלה.

נחמן שי: ממשלה צריכה לדבר ישירות לציבור ולא דרך איזושהי מרפסת חליפית מאחורי הבית.

נחמן שי: אני אומר את זה כי אנחנו נתקלים בעוד משרדי ממשלה - -

סתיו שפיר: כן, כן.

נחמן שי: - - תקראי גם את ההיקפים האלה.

נחמן שי: ראיתי עוד פעם – המשרד לעניינים אסטרטגיים ואחרים, וכתוב למעלה – אטילה חתום על זה, אבל כתבו כתבה על BDS ולמעלה כתוב בעזרת המשרד לעניינים אסטרטגיים.

נחמן שי: אז מה זה אומר הביטוי הזה בעזרת?

נחמן שי: הם שילמו עבור זה?

נחמן שי: כנראה כן.

סתיו שפיר: זה גם בדיחה.

סתיו שפיר: זה כאילו חושב שהקורא הממוצע מסתכל וקורא את כל האותיות הקטנות כדי להבין אם התוכן הוא תוכן שיווקי או שזה תוכן עיתונאי אמיתי.

<דביר כהנא: השנה הקטנו בצורה דרסטית את כל הפעולות שתיארנו בשנה שעברה, הקטנו בצורה מאוד משמעותית, אולי עד בכלל, הקפאנו אפילו – אני צריך לבדוק את הדברים במדויק – אבל את הפעולות של תוכן שיווקי ואנחנו מנסים באמת להגיע לתוכן טוב דרך הדיגיטל, שזה גם הרבה יותר זול וגם בינינו הרבה יותר אפקטיבי, כדי לחשוף את המידע לציבור.

סתיו שפיר: מאחר שהממשלה עוסקת גם בהקטנת שוק התקשורת בכלל, אז צריך למצוא אמצעים חליפיים כנראה להתקשרויות האלה.

סתיו שפיר: אני צוחקת, למרות שזה לא מצחיק כל כך.

סתיו שפיר: התקשרות בפטור ממכרז עם עורך דין צבי האוזר, מזכיר הממשלה לשעבר, גם את זה מצאנו בתוך ההתקשרויות.

סתיו שפיר: למה זה בפטור ועל מה ההתקשרות הזאת?

<דביר כהנא: הקמנו ועדה ציבורית לבחון נושא מרתק שבשבועות הקרובים יובא לממשלה, לאחר מכן לוועדת חוץ ביטחון וועדת התפוצות בכנסת.

<דביר כהנא: הנושא הוא בעצם מעגלי העם היהודי.

<דביר כהנא: ביקשנו מהוועדה למפות תופעה מרתקת של מיליוני אנשים שהם אינם יהודים והם מרגישים קשר וזיקה לעם היהודי, בלי קשר לרצון להתגייר או לעלות דווקא.

<דביר כהנא: בעצם, קמה ועדה ציבורית עם כשישה חברים, עורך דין האוזר היה חבר אחד מתוכם.

<דביר כהנא: כל חבר, בעצם לפי הוראות התכ"ם משלמים לו פר ישיבה.

<דביר כהנא: בוצעו חמש-שש ישיבות ואני מעריך שזו ההתקשרות שראיתם עם עורך דין האוזר.

סתיו שפיר: מי החברים?

<דביר כהנא: ד"ר אופירה עברי, צביקה האוזר, רותם ידלין, פרופ' בני איש-שלום, פיאמה נירנשטיין.

<דביר כהנא: עוד מישהו?

סתיו שפיר: שהם כולם אנשים בעלי ידע מקצועי בתחומים האלה?

<דביר כהנא: אנשים קרובים לעולמות האלה.

<דביר כהנא: בקרוב אתם תראו דוח שאנחנו כמובן גם נפיץ אותו לציבור, דוח של הוועדה.

<דביר כהנא: אנחנו עכשיו עסוקים גם במחשבות איך להתחיל ליישם פעילות, אני לא יודע אם דווקא דרך - - -

סתיו שפיר: מדובר באדם ראוי ביותר אבל מדוע נבחר בן אדם לתפקיד כזה בלי מכרז?

<דביר כהנא: כל הנושא של בחירת חברי ועדה ציבורית, הוא מעוגן בתקנות ופעלנו לחלוטין על-פי התקנות.

<דביר כהנא: אני לא זוכר את הכול בעל-פה – שאלה רלוונטית לגבי כל אחד מחברי הוועדה, לא רק על האוזר.

סתיו שפיר: כן.

סתיו שפיר: כולם בלי מכרז?

<דביר כהנא: אין מכרז לחברי ועדה ציבורית.

<דביר כהנא: יש הליך מסודר שאותו עשינו, ואושר בוועדה.

סתיו שפיר: מאושר בוועדת הפטור ממכרז.

סתיו שפיר: תראו, 80% מההתקשרויות של משרדי הממשלה הם ללא מכרז, אין לדבר הזה אח ורע באף מקום בעולם שממשלה פוטרת ממכרז רוב גדול של ההתקשרויות שלה.

סתיו שפיר: אין כזה דבר.

סתיו שפיר: זה אומר שהרבה מאוד אנשים טובים שהיו יכולים לעבוד עם הממשלה, שהיו יכולים לעזור למדינה בתחומים כאלה ואחרים, לא מקבלים זכות שווה לעשות את זה בגלל שהכול נסגר במעגלים מאוד מאוד מצומצמים באמצעות הפטורים הללו.

סתיו שפיר: אז איזו הצדקה יש לזה במקרה הזה?

<דביר כהנא: את צודקת בנוגע לספקי שירות.

<דביר כהנא: בנוגע למומחים שיושבים בוועדת תוכן מסוימת, זה בוודאי לא רלוונטי להוציא את זה למכרז.

<דביר כהנא: הליך הבחירה ודאי צריך להיות שקוף וברור, וכך נעשה.

<דביר כהנא: אני לא זוכר את הפרטים, זה כבר לפני יותר משנה וחצי, אבל בוודאי זה לא רלוונטי לבחור מומחים שיישבו בוועדה ציבורית במכרז.

סתיו שפיר: למה?

סתיו שפיר: מומחים לא יכולים לבוא ולהתחרות על תפקיד?

<דביר כהנא: זה לא רלוונטי להוציא מכרז בתחום הזה.

סתיו שפיר: בישראל של היום, באמת אנשים לא ייגשו למכרז כי הם חוששים שהסיכויים שלהם כל כך דלים, חבל על הטרחה.

<דביר כהנא: מדובר בסכומים פעוטים.

<דביר כהנא: מדובר פה על שכר ישיבה נמוך מאוד ומדובר על אנשים מומחים שמבינים - - -

נחמן שי: במה הוועדה הזאת עוסקת?

<דביר כהנא: אנחנו קוראים לזה מעגלי העם היהודי.

נחמן שי: זה ועדה אחת?

<דביר כהנא: זו ועדה, בעצם הרעיון הוא האם יש מקום לבחון את הראייה האסטרטגית של מדינת ישראל והעם היהודי כלפי מיליוני אנשים שמרגישים קשר וזיקה, האם נותנים להם איזשהו מעמד, האם אנחנו מחזקים את הקשר איתם.

סתיו שפיר: שאינם יהודים.

<דביר כהנא: שאינם יהודים אבל מרגישים קשר וזיקה.

נחמן שי: זה אוונגליסטים בעיקר.

<דביר כהנא: בעצם יש פה ציבורים שלמים של צאצאי אנוסים, יש פה זכאי שבות דור רביעי וחמישי, יש פה מתייהדים, יש קבוצות – יש להם מנהיג דומיננטי – שהם רואים את עצמם חלק מהתנועה.

<דביר כהנא: יש פה מיליוני אנשים, אנחנו מדברים על תופעה מרתקת.

<דביר כהנא: ומה שאנחנו שאלנו את הוועדה בעצם, שתמליץ לממשלה - - -

סתיו שפיר: זה כולל אנשים שפשוט נישאים בנישואים מעורבים ליהודים או שהם לא נמצאים בתחום הזה?

<דביר כהנא: בוודאי ישנם.

סתיו שפיר: של הרחבת הפוטנציאל.

<דביר כהנא: בוודאי.

סתיו שפיר: כן כולל.

<דביר כהנא: כן.

סתיו שפיר: שמספרם עומד על?

<דביר כהנא: יש כשמונה מיליון יהודים בעולם, יש בערך עוד תשעה מיליון זכאי שבות מעבר למעגל של השמונה מיליון יהודים בעולם.

נחמן שי: זכאי שבות זה שחוק השבות חל עליהם.

<דביר כהנא: חל עליהם.

נחמן שי: זה דרך הסבא והסבתא.

<דביר כהנא: וישנו עוד מעגל שאותו נחשוף בקרוב – אני עוד לא רוצה לתת פה טיזר לדוח – אבל ישנו מעגל גדול מאוד של אנשים שמרגישים איזשהו קשר וזיקה - - -

נחמן שי: אתה מדבר על קהילות מרוחקות כמו בני ישראל וכאלה, בהודו, בכל מיני מדינות כאלה, שבטים או קבוצות שנוהגים איזה מנהג שקרוב ליהדות ושמישהו החליט שזה נוגע אולי לשבטים שנפוצו.

<דביר כהנא: יש גם תופעות כאלה ויש תופעות שונות בפולין שנתעוררו, של הרבה מאוד צאצאי יהודים ששרדו – גם שלטון קומוניסטי וגם את השואה – ויש תופעה שונה לגמרי בספרד-פורטוגל, בדרום אמריקה.

נחמן שי: מה אתם רוצים לעשות איתם?

<דביר כהנא: זאת עבודת הוועדה.

<דביר כהנא: תחכו שבועיים ותשמעו, אבל זו בעצם השאלה שנשאלה ועל זה הוועדה מגישה את הדוח שלה, הגישה כבר.

סתיו שפיר: מה הסכומים שניתנים בכל התקשרות כזאת?

<דביר כהנא: לחברי הוועדה?

סתיו שפיר: כן.

<דביר כהנא: זה תשלום הוצאות על-פי הוראת חשכ"ל.

<רעות מושונוב: בערך 250 שקל לשעה, משהו כזה.

סתיו שפיר: טוב.

סתיו שפיר: הנושא הגדול ביותר שלנו בתחום השקיפות, מה קורה בחברת "מוזאיק".

סתיו שפיר: אני הפניתי אליכם באופן אישי מספר לא קטן של שאלות ומכתבים בנושא.

סתיו שפיר: נכון לספטמבר 17', אם נחזור רגע אחורה על כל ההיסטוריה של חברת "מוזאיק" או יוזמה שנקראת עתיד העם היהודי, עוברת בהחלטת ממשלה אחת, מחפשים במשך שנה חברה, לא מוצאים ואז מגיעה החלטת ממשלה שנייה שמתקנת את הראשונה, מחייבת את "מוזאיק" לפעול לפי כללי מינהל תקין.

סתיו שפיר: מאז חלפו עוד שנתיים, עדיין אין כללי מינהל תקין, לא ברור מה קורה משם מאז.

סתיו שפיר: ההוצאה של המדינה 190 מיליון שקלים, הרבה מאוד כסף.

סתיו שפיר: התוספת שאמורים לקבל מתרומות – 380 מיליון שקלים – גם סכום עתק.

סתיו שפיר: המנכ"לית שנכנסה לנהל את "מוזאיק" התפטרה, אף פעם לא שמענו מדוע ועל מה.

סתיו שפיר: אנחנו עוד לא יודעים כמה הצלחתם לגייס.

סתיו שפיר: האם בינתיים לאורך כל התקופה הזאת "מוזאיק" פועלת?

סתיו שפיר: היא מפעילה אנשים?

סתיו שפיר: היא משלמת לאנשים?

סתיו שפיר: היא קיימת בכלל?

סתיו שפיר: היא עובדת איפה בעולם?

סתיו שפיר: מול איזה ארגונים היא עובדת?

סתיו שפיר: איך קשור עורך הדין שמרון, שמייצג את החברה או מה שאצלה רשם את הקמתה, לשינוי אותה החלטת ממשלה שאפשרה לחברה לעבוד כל כך הרבה זמן ללא מינהל תקין?

סתיו שפיר: מה קורה עם כל הדבר הזה?

<דביר כהנא: ראשית, אני חושב שדווקא פה הצטיינו וענינו בצורה שקופה וגלויה על כל השאלות שנשאלו על-ידיכם בכתב, וגם בעל-פה.

<דביר כהנא: גם פנית, גם אחרים מטעמך פנו וקיבלו תשובות מלאות.

<דביר כהנא: קודם כול, רק באמת לשים את הדברים על השולחן.

<דביר כהנא: אנחנו מאוד גאים בדבר הזה ומרגישים שיש פה הזדמנות לשינוי משמעותי ביחסי ישראל תפוצות דרך השותפות הזאת ולכן אנחנו שמחים מאוד לספר לכם היכן זה עומד.

<דביר כהנא: יחד עם זאת, כמובן שיש קשיים ושום סטרטאפ לא חף מקשיים, מחבלי לידה.

סתיו שפיר: רוב הסטרטאפים לא מתחילים מלקבל 190 מיליון שקל מהמדינה.

<דביר כהנא: צריך רק להדגיש.

<דביר כהנא: קודם כול, מבחינת מינהל תקין, ההתקשרות הזאת – ועוד פעם, יש פה שאלות של המשרד ויש פה שאלות אחרות ל"מוזאיק" שהיא בעצם השותפות, זה מיזם משותף שהמשרד שותף בו.

<דביר כהנא: אז קודם כול לגבי חברת "מוזאיק", שאנחנו גם אחראים לבקר אותה – אנחנו המשרד הממשלתי שאחראי על הביקורת כלפיה, אנחנו עושים את זה באופן שוטף על מה מתרחש בחברה, היכן הדברים עומדים.

נחמן שי: החברה היא גוף סטטוטורי?

<דביר כהנא: החברה היא חל"צ, שאנחנו בעצם כממשלה – הצד הממשלתי שמיוצג על-ידי משרד התפוצות – מממן שליש, ויהדות העולם, השותפות הזו, היא מבטאת שני-שלישים.

<דביר כהנא: אז היא נכונה גם במימון וגם בהיגוי.

<דביר כהנא: זה לא החלטות שניתנות על-ידי המשרד הממשלתי אלא סוג של שותפות.

נחמן שי: היא מבוקרת על-ידי מבקר המדינה?

<דביר כהנא: היא מבוקרת על-ידי מבקר המדינה.

<דביר כהנא: יש לה מבקר פנימי, יש לה רואה חשבון חיצוני.

<דביר כהנא: הדברים מאוד מסודרים.

סתיו שפיר: אז איך עדיין יש לה התקשרות?

סתיו שפיר: זה היה אמור להתבטל בגלל היעדר אישור מינהל תקין.

<דביר כהנא: אז לא, אני רוצה להסביר.

<דביר כהנא: בעצם, בהחלטת הממשלה או בכינון של הפעולה הזאת התלבטנו רבות, וצריך להדגיש עוד פעם, יש חוזה התקשרות על כ-190 מיליון שקלים.

<דביר כהנא: לא הועברו 190 מיליון.

סתיו שפיר: כמה הועברו?

<דביר כהנא: מועבר כסף כמו כל מיזם משותף רק על פעילות שכבר בוצעה ואושרה על-ידי המשרד.

סתיו שפיר: כמה זה?

<דביר כהנא: פרויקט הקמפוסים, שזה הפרויקט הראשון שבוצע, הסתיים השנה.

<דביר כהנא: אני לא בטוח ששילמנו את כל הסכום, זו שאלה של Cash draw.

<דביר כהנא: בגדול, כעשרה מיליון דולר מה-190 מיליון שקלים הממשלתיים.

נחמן שי: לשנה, 190?

<דביר כהנא: שזו השנה הראשונה של פעילות הקמפוס.

נחמן שי: אישרתם 190 מיליון שקל לשנה שהמדינה תוציא?

<דביר כהנא: לא.

<דביר כהנא: 190 מיליון שקל זה לפעילות.

סתיו שפיר: לכל הפעילות של החברה.

<דביר כהנא: לפעילות בשלב הראשון, עד שתוכח הצלחתו.

<דביר כהנא: יובא לממשלה לדיון.

סתיו שפיר: מוציאים כמעט 200 מיליון שקלים לפני אישור ההצלחה?

נחמן שי: זה שליש של המדינה?

<דביר כהנא: זה שליש של המדינה.

נחמן שי: ויש עוד 400 - - -

<דביר כהנא: שני-שלישים.

נחמן שי: 600.

נחמן שי: זאת אומרת, התקציב השנתי של החברה הזאת הוא 600 מיליון?

<דביר כהנא: הוא לא תקציב שנתי.

<דביר כהנא: הוא תקציב רב-שנתי ל-Stage 1.

סתיו שפיר: לכמה שנים?

<דביר כהנא: כרגע זה עד 2019.

סתיו שפיר: אוקיי.

סתיו שפיר: כמה המדינה הוציאה עד היום?

סתיו שפיר: עשרה מיליון דולר?

<דביר כהנא: כ-10–12 מיליון דולר, סדר גודל.

<דביר כהנא: כן.

סתיו שפיר: קרוב ל-40 מיליון שקלים.

<דביר כהנא: כן.

סתיו שפיר: על מה?

<דביר כהנא: בעצם על הפעילות הראשונה.

<דביר כהנא: ברשותכם, אני אחזור לשאלה הקודמת כדי שיישמע ויירשם ושלא ייראה שאנחנו מתחמקים.

<דביר כהנא: אז אני חוזר לשאלה הקודמת ואז נחזור לשאלה הבאה.

<דביר כהנא: הרעיון בכינון החברה שהתלבטנו רבות, בעצם ייסדנו אסטרטגיה שבה באנו ואמרנו היכן הן הפעולות המשותפות לישראל ולעם היהודי שיכולות לייצר קשר משמעותי, ומיפינו כשמונה שדות.

<דביר כהנא: שדה לצורך העניין זה ההתערבות.

<דביר כהנא: אנחנו לא עסוקים במימון של ארגונים, אנחנו עסוקים בהתערבות בשדות.

<דביר כהנא: זאת אומרת, צורת ההתקשרות שאנחנו מצפים מ"מוזאיק" זה לפעול כעין רשות – לא בצד הממשלתי שלה אלא בצד המהותי שלה – שהיא חושבת, מתכננת, מייצרת שותפויות ולא מפעילה בעצמה.

סתיו שפיר: אני לא מבינה מה זה אומר התערבות בשדות.

סתיו שפיר: למי מגיע הכסף?

<דביר כהנא: אני אתן לך דוגמה.

<דביר כהנא: אני אתן דוגמה שעוד לא הגענו אליה, של מחנות קיץ יהודיים בעולם.

<דביר כהנא: אנחנו יודעים שמחנה קיץ טוב, הוא בונה זהות בצורה מאוד מאוד משמעותית.

<דביר כהנא: יש הרבה מאוד שחקנים שיודעים לייצר מחנות קיץ.

<דביר כהנא: השחקנים האלה בקיץ האחרון הביאו בערך 95,000 ילדים יהודים למחנות הקיץ בעולם.

<דביר כהנא: קהל היעד הוא 900,000, אז בעצם הטלנו על "מוזאיק" בשותפות הזאת לייצר תוכנית – עסקית, נקרא לזה – איך בתוך חמש שנים מחנות הקיץ היהודיים בעולם, יהיו בהם 300,000 ילדים יהודים.

סתיו שפיר: למה אתם צריכים להקים חברה חדשה כדי לבנות תוכנית עסקית כזאת?

סתיו שפיר: למה לא הולכים לאנשים שמפעילים תנועות נוער, שיבינו איך צריך לעשות את זה?

<דביר כהנא: לצערנו הרב, במשך עשרות שנים אף אחד לא העלה את השאלה הזאת.

<דביר כהנא: אין נייר מדיניות אחד שנכתב בנושא, אין אף גוף שעוסק בזה.

סתיו שפיר: לא שאלתי אם לא צריך.

סתיו שפיר: המטרה נשמעת מבורכת.

<דביר כהנא: שאלת למה אנחנו עושים את זה.

סתיו שפיר: לא, לא.

סתיו שפיר: לא שאלתי למה, דביר.

סתיו שפיר: המטרה מבורכת.

סתיו שפיר: אני שואלת.

סתיו שפיר: יש הרבה גופים שמתמחים בזה, שכבר מפעילים מחנות קיץ בעולם, למה לא פניתם אליהם שייבנו תוכנית עבודה?

סתיו שפיר: צריך להקים חברה חדשה בעלות של 200 מיליון שקלים למדינה כדי לעשות את זה?

<דביר כהנא: העלות של החברה היא שולית.

<דביר כהנא: יש פה חמישה עובדים.

<דביר כהנא: העובדים האלה, אז בעצם לוקחים את המומחים הכי טובים במחנות הקיץ היהודיים בעולם ויושב מישהו שמבין במחנות קיץ בכדור הדרומי, בצפוני, הם לא מדברים עד היום ביניהם.

<דביר כהנא: זה בעצם מאגד את תהליך התכנון עם מומחי מחנות הקיץ היהודיים בעולם, מכלל הזרמים והרעיונות.

<לורן פוריס: גם מהזרמים?

<לורן פוריס: גם מהתנועה הרפורמית?

<דביר כהנא: בוודאי.

<דביר כהנא: בוודאי, איך אפשר שלא.

<דביר כהנא: את יודעת כמה פעמים ישבתי עם הרב ג'ייקובס לדבר אתו על מחנות הקיץ והוא המליץ וכו'?

<דביר כהנא: אין שום ספק.

<דביר כהנא: ברגע שהם למדו את השוק ויצרו התערבות נכונה, התערבות נכונה באה ואומרת – אין לי תעדוף אם הוא ילך לקמפ רמה או לקמפ של זה או זה.

<דביר כהנא: אני בעצם רוצה להגדיל את המשפך, את השוק, ואז צריך גוף שהוא חף מאינטרס, זאת אומרת שלא עד היום היו לו קשרים עם קמפ מורשה או עם קמפ רמה או אחר, ולכן רק אני מביא את הדוגמה.

סתיו שפיר: אבל זה המשרד, אני לא מצליחה להבין.

סתיו שפיר: זה כאילו הקמתם עוד משרד לתפוצות, ליד המשרד.

סתיו שפיר: משרד התפוצות יש לו תקציב של כמה?

<דביר כהנא: כמה עשרות מיליונים.

סתיו שפיר: 40 ומשהו מיליון שקל, לא?

סתיו שפיר: כמה?

סתיו שפיר: 44?

<דביר כהנא: התחייבויות, מזומן.

<דביר כהנא: יותר מורכב.

סתיו שפיר: מה המספר?

<דביר כהנא: כ-80 מיליון שקלים בשנה.

סתיו שפיר: 80 מיליון שקלים בשנה.

סתיו שפיר: יש לכם משרד, אז אתם מקימים ליד המשרד איזושהי שיטה חדשה של – אני לא יודעת – משרד צללים שמקבל תקציב שהוא פי שניים או שלושה – סליחה, פי שישה.

<דביר כהנא: אני רוצה עוד רגע לחזור ולהסביר אם אפשר את ההסבר המלא כדי שתבינו מה נעשה.

<דביר כהנא: אז הפעולה הזאת של לבחון כיצד להתערב במחנות הקיץ, זה לא יכול להיות דרך גוף מסוים שהוא מזוהה עם זרם מסוים או עם מחנה מסוים, הוא צריך להיות נקי משיקולים והוא צריך אך ורק להתמקד בשאלה איך העם היהודי יביא פי שלושה משתתפים למחנות הקיץ.

<דביר כהנא: כדוגמה.

<דביר כהנא: לכן, בעצם בא המשרד ואמר למיזם המשותף הזה – שהוא תקדימי, שהוא שונה ממיזמים משותפים רגילים – צריך לקבוע כללים שונים, שהגוף שיעסוק הוא גוף חדש ולא גוף עם ניסיון.

<דביר כהנא: למה גוף חדש?

<דביר כהנא: כי כל גוף שיש לו כבר שנתיים ניסיון וקיבל אישור ניהול תקין, שזה בעצם אומר שנתיים פעילות, הוא גוף שכבר יש לו השקעות כאלה ואחרות ויש לו אינטרסים ויש לו שותפים.

<דביר כהנא: ופה רצינו לבוא לשדה הזה בצורה מאוד נקייה, חפה משיקולים ואינטרסים, ולכן ביקשנו שההתקשרות הזאת היא לא תהיה עם גוף קיים שהוא כבר מזוהה בעולם היהודי עם ארגון כזה או עם ארגון אחר, אלא הוא ארגון שבא ושוקל את השיקול הנקי בכל זירה וזירה.

<דביר כהנא: אז קודם כול, להסביר בעצם מאיפה זה נובע בכלל, למה הייתה התעקשות מצדנו שזה לא יהיה גוף שכבר יש לו אישור.

<דביר כהנא: אז זה לא נכון להיתלות ולהגיד, אין לו אישור.

<דביר כהנא: בוודאי שאין לו אישור ניהול תקין כי הוא לא עבד שנתיים.

<דביר כהנא: שנתיים מרגע תחילת הפעילות שלו הוא יקבל אישור ניהול תקין כיוון שכל הדוחות הכספיים הוגשו.

סתיו שפיר: אז תחילת הפעילות הרשמית, מתי?

<דביר כהנא: אני לא זוכר להגיד לך בעל-פה.

<דביר כהנא: אני יכול להמציא לך את הנתון, אבל בערך במרס לפני שנה וחצי.

סתיו שפיר: מרס 16'.

<דביר כהנא: משהו כזה.

<דביר כהנא: צריך אבל לבדוק את הנתון.

סתיו שפיר: כלומר יש עד מרס להשיג את האישור.

<דביר כהנא: כן, אבל באופן טבעי הוגשו דוחות כספיים.

<דביר כהנא: אין פה איזה פעולה של חוסר שקיפות או חוסר במינהל תקין.

<דביר כהנא: הדוחות הוגשו, תפקידנו לוודא את זה ווידאנו שהדוחות הכספיים הוגשו באישור רואה החשבון של KPMG.

<דביר כהנא: בקיצור, מדובר בארגון רציני.

סתיו שפיר: כמה הארגון הצליח לגייס?

<דביר כהנא: בעצם הפעולה הראשונה שהוא עשה של הקמפוסים, נחתם חוזה לשנתיים שבו פועלים באמת ב-300 אוניברסיטאות בעולם, כשבעצם בשנה הראשונה אנחנו מימנו ב-10 מיליון דולר, ופילנתרופים מימנו 20 מיליון דולר, שזה שני-שלישים.

<דביר כהנא: בשנה השנייה, שהיא התחילה עכשיו, אנחנו מממנים ב-12 מיליון דולר והם מממנים ב-24 מיליון דולר.

נחמן שי: אתם מגיעים לפילנתרופים?

נחמן שי: איך מגייסים אותם?

<דביר כהנא: "מוזאיק" מגייסת אותם.

נחמן שי: אתם יודעים מיהם?

נחמן שי: יש רשימה?

<דביר כהנא: כן, כן.

נחמן שי: ברור שכוונותיהם טהורות וכדומה?

<דביר כהנא: הכול ברור.

נחמן שי: תמיד כדאי לדעת.

סתיו שפיר: איפה הרשימה?

<דביר כהנא: הרשימות בוודאי נמצאות אצל "מוזאיק".

<דביר כהנא: אנחנו מקבלים דוחות עתיים.

סתיו שפיר: איפה אני יכולה לראות את הרשימה?

<דביר כהנא: את הרשימה, אם תבקשי.

סתיו שפיר: של כל התורמים.

<דביר כהנא: אם הם לא ביקשו חיסיון אני לא רואה שום מניעה מלפרסם את זה – אם לא פרסמנו – יכול להיות שזה גם כבר מפורסם.

<דביר כהנא: הדבר השני לדוגמה שעובדים עליו עכשיו זה הקמת Jewish Peace Corps, פלטפורמת התנדבות עולמית שמביאה ארגונים רבים שעסוקים בהתנדבות – במדינות עולם מתפתחות, בישראל, בקהילות יהודיות, כל מיני מקומות בעולם – בעצם מסייעים להם לגדול עם מספר המתנדבים.

<דביר כהנא: עוד פעם.

<דביר כהנא: אנחנו לא מזוהים עם ארגון התנדבות אחד - עם Ten של הסוכנות, "תבל בצדק", כל מיני ארגונים - אנחנו רוצים להגיד להם, עד היום עשיתם עם 100 ילדים, אנחנו רוצים לעזור לכם לגדול מ-100 ל-300.

<דביר כהנא: אנחנו בעצם בונים תוכנית עסקית שהיא נקייה מהבנה של שיוך לארגון אחד והיא באה ואומרת, אני רוצה להגדיל את כל המשפך.

<דביר כהנא: אז בעצם זו המטרה של "מוזאיק".

<דביר כהנא: אנחנו עובדים היום על Global Service, על Jewish Peace Corps עולמי, ואנחנו עובדים היום על עוד שניים-שלושה פרויקטים בתוך "מוזאיק" של תכנון.

נחמן שי: למשל, הסוכנות – יגאל שותק, אבל לסוכנות יש בכמה מקומות קבוצות של צעירים מישראל.

נחמן שי: נכון?

<יגאל פאלמור: פרויקט Ten.

נחמן שי: אני לא זוכר איפה.

נחמן שי: בדרום אפריקה נדמה לי, באפריקה.

<יגאל פאלמור: יש באפריקה - בגאנה, באוגנדה ובדרום אפריקה – יש במקסיקו.

נחמן שי: נכון.

נחמן שי: אני אפילו לא ידעתי, זה רק נודע לי לאחרונה.

נחמן שי: האם אתם תחברו אליהם?

נחמן שי: האם הם יחברו אליכם?

<דביר כהנא: לדוגמה, בתהליך התכנון אנחנו בקשר צמוד עם ניר להב.

<יגאל פאלמור: ראש היחידה לאקטיביזם חברתי בסוכנות.

<דביר כהנא: הוא ישב בישיבות חשיבה ועבודה.

<דביר כהנא: מיפינו בעצם את כלל הארגונים היהודיים שעסוקים בתחום, כמו פרויקט Ten, ובעצם מה שאנחנו באים היום – ומחכים מאוד, ניר מתקשר אלי כל יומיים לראות מתי אנחנו נשיק את זה – אבל בגדול, מה שאנחנו באים ואומרים, כדוגמה, אנחנו נעזור לכם לגייס אלפי - לכלל הארגונים, ארגון שעומד בקריטריון, ארגון שבא לחזק את הקשר לישראל – ובעצם אנחנו באים ואומרים, אתה ארגון שעומד בקריטריונים, אנחנו רוצים לסייע לך לגדול.

<דביר כהנא: אז גם נסייע בלהביא אליך מתנדבים, אנחנו נחשוף, כפילר שמתעסק ב-Service, לצעירים בישראל בוגרי צבא, לכל צעיר יהודי בעולם – בוא תתנדב ביחד, ישראלים ויהודים מכל העולם יחד – ואז אנחנו ניתן לך רשימה, ניתן לך אפשרות ללכת לפרויקט Ten, ניתן לך אפשרות ללכת לפרויקט כזה, תבחר לאן אתה רוצה ללכת, ננגיש לו את האפשרויות.

סתיו שפיר: כן, אבל אני עדיין לא מצליחה להבין.

סתיו שפיר: יש כאלה, יש כבר עבודה של ישראל בקמפוסים, עושה את זה גם המשרד לנושאים אסטרטגיים, גם משרד החוץ, גם משרד החינוך, גם וגם וגם וגם.

סתיו שפיר: יש פעולה התנדבותית של יהודים בחו"ל באזורים פגועים מאסונות טבע ומסיכונים אחרים, שכבר קורה עם הסוכנות היהודית, בטח גם עם עוד גורמים אחרים שאני לא מכירה.

סתיו שפיר: הדברים האלה קיימים.

סתיו שפיר: למה צריך להמציא עוד דבר, לשים עוד פעם כסף ציבורי, 200 מיליון שקלים?

סתיו שפיר: אנחנו בעד סטרטאפים והמצאות, אבל כדי שסטרטאפ יהיה מוצלח צריך לחזק גם את הדברים הקיימים.

סתיו שפיר: לשפוך עכשיו 200 מיליון שקלים מכספי ציבור על עוד הקמה של עוד חברה?

סתיו שפיר: אתה אומר שזה שקוף אבל אני באמת הרבה מאוד זמן מנסה לקבל את כל המידע עליה.

סתיו שפיר: לא הצלחתי.

<דביר כהנא: אני חושב שהצלחת, אבל מה שלא קיבלת בוודאי תקבלי.

<דביר כהנא: אני חוזר רגע לאסטרטגיה כי אתם אומרים מה האסטרטגיה, וכשאנחנו מגיעים לאסטרטגיה אתם אומרים.

<דביר כהנא: אני אגיד.

<דביר כהנא: אסטרטגיה בעיני, כדי לשנות את ההתנהלות של המצב הקטסטרופלי שאנחנו נמצאים בו לגבי עתיד העם היהודי, צריך להשקיע בפילרים ולא בפרויקטים.

<דביר כהנא: זה אסטרטגיה.

<דביר כהנא: זה אומר – תגלית, לצורך העניין, היא פילר; מסע היא פילר.

<דביר כהנא: מה הכוונה?

<דביר כהנא: אסור לנו כממשלה להשקיע בפרויקט שיש לו ראייה נקודתית ומצומצמת.

<דביר כהנא: הרעיון, ה-Added Value של התוספת, הכניסה הממשלתית לשוק העולם היהודי היא בעצם להסתכל על רצף והמשכיות, ולהגיד, אנחנו רוצים להתערב בשדה ולא בארגון, ולא בפרויקט.

<דביר כהנא: אנחנו רוצים לאפשר להרבה ארגונים להגדיל את הפעילות שלנו, ההתערבות הנכונה לעולם היהודי.

<דביר כהנא: ובעינינו, הפילנתרופיה היהודית צריכה להשתנות.

<דביר כהנא: זה לא נכון להשקיע עכשיו בנוהל תמיכות, וכל ארגון שעושה משהו דומה יקבל תמיכה.

<דביר כהנא: הרעיון הוא להסתכל אסטרטגית על השדה, על הזירה, ולהבין איך התערבות Top Down, התערבות שמבוטאת בשותפות.

סתיו שפיר: דביר, אין בינינו אי הסכמה על הדרך.

<דביר כהנא: אף אחד לא עוסק בזה.

סתיו שפיר: אבל זה תפקידו של המשרד.

<דביר כהנא: לא, לא.

סתיו שפיר: למה אתה צריך להקים חברה חיצונית כדי לעשות את זה?

<דביר כהנא: שאלה מצוינת, אני אענה עליה וזה חשוב מאוד.

<דביר כהנא: שאלות באמת מצוינות כי זו המהות של הפעילות שלנו.

<דביר כהנא: ההבנה שלנו שכדי לשנות באמת עולם שהוא מאוד מורכב – אף משרד ממשלתי לא מתמודד עם האתגר שאתו אנחנו מתמודדים – אנחנו מתעסקים עם תרבויות שונות, עם שפות שונות, עם תפיסות עולם שונות.

<דביר כהנא: כל פעולה שמדינת ישראל תעשה לבד, היא תיתפס כפטרונית ולא נכונה, היא תיתפס שאנחנו באים להסביר להם איך להיות יהודים, מה שלא נכון, כמתנשאת.

<דביר כהנא: ולכן, בשום צורה, ואני אומר – רוב הפעולות שלנו, למעט הפעולות בישראל, הן מבוססות על שותפות.

<דביר כהנא: שותפות צריכה לבוא לידי ביטוי בתכנון משותף.

סתיו שפיר: גם המשרד עושה שותפויות.

<דביר כהנא: המשרד עושה שותפויות ולכן השותפות האסטרטגית הזאת, "מוזאיק", היא באה להגיד – העם היהודי, מדינת ישראל והעם היהודי יחד לוקחים אחריות על הרצף ועל ההמשכיות, הולכים לבנות ביחד התערבות בשמונה זירות, ביחד, הולכים לתכנן את זה ביחד ולממש את זה ביחד.

<דביר כהנא: זה לא אסטרטגיה שנכתבה במשרד התפוצות ועכשיו אנחנו מחפשים איך לגייס כסף ולמצוא שותפות.

<דביר כהנא: כל המהות של הדבר הזה, היא צריכה להיבנות על שותפות ועל שיח ועל דיאלוג, וכל התכנון וכל המימוש, ובשביל זה בעצם בנינו את השותפות הזאת.

<דביר כהנא: זה לא נכון לבנות שותפות Stand Alone.

<דביר כהנא: כל הרעיון הוא שיחד – וזה המבט שוועדת ההיגוי המשותפת מסתכלת – היא באה ואומרת, אנחנו לוקחים אחריות כרגע על ילד, על צעיר, צעירה, בני גיל בת מצווה, בר מצווה, על גיל 30–35, מה שמעניין אותנו זה הלקוחות החוזרים, זה לראות אותו שוב ושוב ושוב, שנגענו בו וחיברנו אותו וקישרנו אותו, ולכן זאת התפיסה האסטרטגית שלנו.

סתיו שפיר: כשדבר כזה קורה בחברה חיצונית - - -

<דביר כהנא: זה יכול לקרות רק בשותפות חיצונית, היא לא יכולה בשום צורה, וזה לא משנה מי השר - - -

סתיו שפיר: אין למשרד מעקב אמיתי על זה.

<דביר כהנא: זה לא נכון.

סתיו שפיר: אם השקעתם בחברה הזאת עכשיו כסף והיא מתפרקת אחרי שנתיים כי זה לא עובד, כי לא הצלחתם לגייס - - -

<דביר כהנא: עבדנו באמת על ההתקשרות הזאת חודשים רבים.

<דביר כהנא: אפשר לקרוא את ההסכם.

<דביר כהנא: המצאנו לך גם את ההסכם.

<דביר כהנא: יש שם מנגנונים משפטיים מאוד חזקים, גם על פיקוח ובקרה של המשרד, ואני אגיד, אנחנו בוודאי מעורבים ובוודאי מפקחים בצורה מיטבית.

סתיו שפיר: מתי עורך דין שמרון הצטרף לייצג את החברה?

<דביר כהנא: קודם כול, זה לא בחירה.

<דביר כהנא: אני עוד פעם רוצה להגיד – זה החברה, זה החל"צ בחר אותו, אגב כבר פיטר אותו, שתדעו, התחלף העורך דין לפני כמה חודשים.

סתיו שפיר: במי?

<דביר כהנא: היום המשרד של רווה, הוא היועץ המשפטי של "מוזאיק" ולא שמרון.

סתיו שפיר: למה החליפו אותו?

<דביר כהנא: אני לא יודע, צריך לשאול את "מוזאיק", הם עשו מכרז, הם לקחו יועץ משפטי חדש.

<דביר כהנא: אבל עוד פעם אני אומר, זו התקשרות של "מוזאיק" ולא התקשרות של המשרד.

<דביר כהנא: זה ועדת התקשרויות של "מוזאיק".

סתיו שפיר: "מוזאיק" הוקמה על-ידי המשרד.

<דביר כהנא: אני מפקח על זה, אני לא בודק אישית למה הם בחרו עכשיו את רווה.

סתיו שפיר: מי בחר?

סתיו שפיר: לא היה שם כלום.

<דביר כהנא: "מוזאיק".

סתיו שפיר: מי זה?

<דביר כהנא: "מוזאיק" זה חברה.

סתיו שפיר: מי האנשים ב"מוזאיק"?

סתיו שפיר: מי חמשת מקבלי השכר הגבוהים ב"מוזאיק"?

<דביר כהנא: קודם כול, יש רק חמישה.

<דביר כהנא: במצב המלא של "מוזאיק" – אנחנו לא אישרנו שהחברה הזאת תגדל להיות איזושהי ביורוקרטיה אדירה.

<דביר כהנא: אישרנו מראש במיזם המשותף הזה שהחברה תמנה מספר משכורות מצומצם, כחמישה עובדים – אולי שישה, אני לא מדייק, אבל סדר גודל.

<דביר כהנא: כרגע הייתה באמת מנכ"לית.

נחמן שי: עזבה.

נחמן שי: לא?

<דביר כהנא: ועדת ההיגוי בתיאום איתה החליטה שהיא לא מספיק מוצלחת ולא תביא את הארגון למקום הנכון.

<דביר כהנא: אישה מאוד מוכשרת, אישה עם הרבה כוחות אבל לא לסדר גודל הציפיות של ועדת ההיגוי.

<דביר כהנא: ועדת ההיגוי הקימה ועדת חיפוש, ועדת איתור.

<דביר כהנא: בימים האחרונים נבחר מנכ"ל חדש, ובתוך ימים מועטים זה יפורסם.

<דביר כהנא: ישנה היום CFO לארגון שהיא רואת חשבון בישראל, ישנה מנהלת פרויקט הקמפוסים שיושבת בפילדלפיה, ישנה מנהלת פרויקטים שמקימה את נושא ה-Service.

<דביר כהנא: בקיצור, ישנם שלושה-ארבעה אנשים שהם עובדי "מוזאיק" וישנה ועדת היגוי שמעורבת מאוד.

סתיו שפיר: אז איך התחלקו עשרות מיליוני השקלים שעד עכשיו הוצאתם?

<דביר כהנא: אני אומר ככה.

<דביר כהנא: המהות היא קודם כול שכל התפיסה – ולכן אנחנו אולי בוויכוח אידיאולוגי אבל בוודאי לא בוויכוח על מינהל תקין.

סתיו שפיר: עוד אין אישור מינהל תקין.

סתיו שפיר: זה לא בר ויכוח.

<דביר כהנא: כן, אבל אני אומר, בוודאי כל הצדדים – ואם תראו את זה גם בהתקשרות ובדוחות שהם צריכים להגיש – אנחנו עוקבים הרבה יותר מאישור מינהל תקין ואישור טכני שהרשם ייתן אחרי שנתיים פעילות.

<דביר כהנא: אנחנו עוקבים בצורה הרבה יותר מיטבית על פעילות החברה מכיוון שאנחנו דורשים דוחות עתיים.

סתיו שפיר: אז בוא תפרט לי רגע איך התחלקו עשרות מיליוני השקלים שעד עכשיו העברתם לחברה.

סתיו שפיר: דיברת על פרויקט הקמפוסים שעוד לא התחיל בעצם.

<דביר כהנא: קודם כול, אני חוזר ואומר.

<דביר כהנא: לא הועברו לחברה אלא ישנה התקשרות עם החברה.

<דביר כהנא: כסף מועבר רק אחר ביצוע פעילות.

סתיו שפיר: מדובר בכסף של הציבור, שהמדינה - - -

<דביר כהנא: היא התחייבה.

<דביר כהנא: רק תדייקו במלים.

סתיו שפיר: לא משנה.

סתיו שפיר: נתנה, העבירה, מסרה לחברה.

<דביר כהנא: לא.

<דביר כהנא: לא נתנה, לא העבירה.

<דביר כהנא: התחייבה.

<דביר כהנא: התקשרות חוזית.

<דביר כהנא: ההתקשרות החוזית הזאת יכולה לבוא לידי ביטוי אך ורק אחרי מימוש הפעילות.

<דביר כהנא: לדוגמה, בפרויקט הקמפוסים, כשנגמרה שנת העבודה הראשונה, עבדו ב-300 אוניברסיטאות והיו שלושה milestones של הגשת דוחות – של מספרי סטודנטים, של שמות ה-Israel Fellows וכו' שהעבירו את הפעילות.

<דביר כהנא: לוחות התשלומים הם על-פי התקשרות חוזית שאותה המשרד אישר.

סתיו שפיר: על מה שילמו?

<דביר כהנא: על הפעילות.

סתיו שפיר: מה?

סתיו שפיר: מה הפעילות?

סתיו שפיר: מי קיבל את הכסף?

סתיו שפיר: אם עכשיו אני אקרא את התקציב מה יופיע לי בתקציב?

<דביר כהנא: הפעילות הראשונה היא פרויקט הקמפוסים.

<דביר כהנא: אז למעט מינהל שזה ה-Management Fees של אותם עובדים, שהוא קטן, הכסף הגדול יצא על פעילות ב-300 אוניברסיטאות בעולם.

<דביר כהנא: הפילר עבד עם שלושה מארגנים, Providers במקרה הזה.

סתיו שפיר: מי אלה?

<דביר כהנא: הלל, חב"ד ועולמי.

<דביר כהנא: הם בעצם יהיו ארגוני הגג.

<דביר כהנא: להבדיל משיחות אחרות שבהן נרצה שיהיה ריבוי Providers, ריבוי מפעילים, בקמפוסים – אחרי שיקולים משיקולים שונים – התקבלה החלטה לעבוד דרך שלושה מפעילים.

סתיו שפיר: יש דיון על האנטישמיות, אז זה קצת קשור גם בדברים.

<דביר כהנא: אני גם חייב להגיע לפגישה ב-10:30.

סתיו שפיר: יש לנו עוד כמה שאלות מהארגונים ומחופש המידע.

<דביר כהנא: אני ממש חייב לצאת.

<דביר כהנא: אמרתם עד 10:00 ויש לי ישיבה ב-10:30.

סתיו שפיר: אנחנו נעשה את זה ממש בקצרה.

סתיו שפיר: איפה אני יכולה לראות את התקציב, בדיוק את הפילוח של ההוצאה הזאת של "מוזאיק"?

<דביר כהנא: אם לא מסרנו אותו, נשמח.

סתיו שפיר: לא מסרתם.

<דביר כהנא: אז נמסור.

סתיו שפיר: לא דוח כספי.

סתיו שפיר: את התקציב המלא, איך מוציאים.

<דביר כהנא: נשמח להעביר אלייך.

סתיו שפיר: אז אנחנו נבקש את זה מכם.

<שלמה בילבסקי: אם אפשר אמירה קצרה למנכ"ל.

סתיו שפיר: כן.

סתיו שפיר: היחידה לחופש המידע במשרד המשפטים.

<שלמה בילבסקי: בשם היחידה הממשלתית לחופש המידע.

<שלמה בילבסקי: כמי שבעצם מנהלים את האופרציה של דוחות התקשרות של כל משרדי הממשלה, המצב הרגיל הוא שבאמת דוחות התקשרות רואים במאות שקלים, אלפי שקלים, עשרות אלפים, ובמקרים חריגים כמה מיליונים.

<שלמה בילבסקי: המצב שרואים התקשרות של 180 מיליון כמסגרת, אתם מבינים שהוא מאוד מאוד חריג ויוצא דופן.

<שלמה בילבסקי: האמירה שלי שאני הייתי רוצה לבקש או מציע לשקול זה שוודאי כל אחד יכול להבין שגם אם אתה יוצא ידי חובות אולי השקיפות הפורמליות – יכול להיות, צריך לבדוק את הדבר לגופו של עניין – וודאי וודאי שיש לך את הסמכות לפרסם יותר לפי שיקול דעתך.

<שלמה בילבסקי: ובאמת הציפייה של הציבור במקרים כאלה, שתהיה חובת שקיפות מוגברת בגלל שהמצב הוא כל כך כל כך יוצא דופן.

<שלמה בילבסקי: זה צעד שיש הרבה משרדים שעושים אותו בכל מיני הקשרים שונים, וזה הקשר קלסי שהייתי מאוד מציע לשקול אותו בכובד ראש כדי להגביר את אמון הציבור בכל האופרציה הזאת.

<דביר כהנא: בשמחה רבה.

<דביר כהנא: אני רואה שאפילו חברת הכנסת שפיר מתבוננת עלינו במבט ביקורתי, ולכן זה מגדיל בעיני את הצורך באמת.

<דביר כהנא: מכיוון שאנחנו רואים פה פעולה אסטרטגית רבת-שנים שלא תלויה בשר כזה או בממשלה, רואים באמת פעולה תשתיתית משמעותית מאוד של ממשלת ישראל, אני לוקח את העצה הזאת ואנחנו נחשוב איך להנגיש יותר מידע ולשתף את הציבור כדי באמת לייצר אמון.

סתיו שפיר: אין פה הרבה דברים לחשוב עליהם.

סתיו שפיר: פשוט לקחת את התקציב, לשים אותו באינטרנט.

סתיו שפיר: כמו שאתה עושה עם תקציב ממשלתי כי אתה חייב לפרסם את התקציב של המשרד, אותו דבר על התקשרות כל כך גדולה שעושה המדינה עם חברה חיצונית.

<דביר כהנא: אני לא רואה בזה קושי.

<דביר כהנא: באמת אין פה שום דבר להסתיר אלא רק להתגאות בו.

<שלמה בילבסקי: למשל, דוחות עתיים שמתקבלים על התקדמות הפרויקט וביצועים וכו', זה דברים שאפשר.

סתיו שפיר: נכון.

<דביר כהנא: אנחנו באופן שוטף מעדכנים באתר האינטרנט שלנו מה מתרחש ב"מוזאיק", אבל אנחנו נחשוב על דרכים.

סתיו שפיר: זה לא, אנחנו מכירים את האתר היטב.

סתיו שפיר: מה שמופיע באתר על "מוזאיק" זה עמוד כזה פרסומי שמראה שיש התקשרות עם "מוזאיק" עם תמונה יפה של סטודנטים בדשא.

סתיו שפיר: זה לא פירוט תקציבי.

סתיו שפיר: לא הבנתי רק דבר אחד.

סתיו שפיר: כמה גייסתם מחו"ל?

<דביר כהנא: עוד פעם, זה "מוזאיק" גייסה.

סתיו שפיר: כמה "מוזאיק" גייסה מחו"ל?

<דביר כהנא: על כל פעולה היא גייסה שני-שלישים.

<דביר כהנא: לא יכולה להיות פעולה שהממשלה תממן, שלא גויס.

סתיו שפיר: אז עד עכשיו בסך הכול היא גייסה משהו כמו 50 מיליון שקל?

<דביר כהנא: לא.

<דביר כהנא: בערך 70 מיליון דולר.

<דביר כהנא: 60 מיליון דולר בערך.

סתיו שפיר: 60 מיליון דולר?

<עמרי שגב: לא, לא, לא.

<עמרי שגב: קיבלנו מהחשב הכללי דיווח בספטמבר 2017, אלא אם כן מאז הם גייסו עוד הרבה כסף, של 50 מיליון שקלים – 25 ממקורות ממשלתיים ועוד 50 מיליון שקלים ממקורות פילנתרופיים.

<דביר כהנא: אתה עוד פעם מערבב.

<דביר כהנא: השאלה מה יצא או מה גויס.

סתיו שפיר: גויס.

<דביר כהנא: אז בואו, תגישו בצורה - - -

<עמרי שגב: אמרו שגויס.

סתיו שפיר: הגשנו בצורה מסודרת.

<דביר כהנא: קיבלתם מכתב.

סתיו שפיר: אלה נתוני החשב הכללי במשרד האוצר.

<דביר כהנא: עוד פעם, השאלה מה אתם שואלים, תקבלו תשובה מדויקת.

<דביר כהנא: לכן, תגישו לממשלה בכתב וניתן לכם תשובה בכתב.

סתיו שפיר: הגשנו שאלות בכתב בצורה מאוד מאוד מאוד מפורטת.

<דביר כהנא: כל מה שהגשתם כשאלות, קיבלתם תשובה.

<דביר כהנא: לא נשארה שאלה שלא נענתה.

סתיו שפיר: לא, זה לא נכון.

<דביר כהנא: עוד פעם אני אומר, צריך להבדיל בין מה יצא ומה חויב.

סתיו שפיר: אנחנו מנסים להבדיל, דביר, אבל משהו פה נורא נורא מוזר.

סתיו שפיר: קיבלנו תשובות מהחשב שמראה סכומים מאוד מאוד נמוכים של 50 מיליון שקל בסך הכול בגיוס, מתוך היעד שהצבתם לעצמכם של 380.

<דביר כהנא: אני אומר, תבדילו.

<דביר כהנא: רק בפרויקט הקמפוסים כפי שתיארתי לכם, אמרתי לכם שבשנתיים הראשונות ישנה התחייבות כבר של הממשלה – בשנה הראשונה, אמרתי, עשרה מיליון דולר, לשנה שנייה 12 מיליון דולר, זאת אומרת סך הכול רק הממשלה משקיעה 22 מיליון דולר בפרויקט הקמפוסים.

<דביר כהנא: על זה כבר גויס וחויב – יש חוזה התקשרות – שני-שלישים של תרומות כנגד ההוצאה הממשלתית שזה פרויקט הקמפוסים לשנתיים הראשונות.

<דביר כהנא: אותו דבר על ההוצאה של ה-Management Fees.

<דביר כהנא: בגדול, כסף שהממשלה התחייבה ל"מוזאיק", הוא נמצא בתהליכי תכנון.

<דביר כהנא: תהליכי התכנון, צריכים לשתף יותר את הציבור גם איפה הם עומדים.

<דביר כהנא: כמו שתיארתי לדוגמה, ה-Service, זה עוד לא חויב.

סתיו שפיר: אולי גם את אגף החשב הכללי.

<דביר כהנא: בוודאי, אנחנו נמצאים איתם בישיבות עתיות.

סתיו שפיר: יכול להיות שהם לא מתואמים?

<דביר כהנא: מתואמים כפי שראית גם במכתב, שאמר לך שאנחנו מדווחים באופן שוטף לסגן החשב הכללי, ואני לא חושב שיש שם פער.

סתיו שפיר: טוב.

סתיו שפיר: שאלות נוספות.

<דביר כהנא: אני חייב לצאת, אז בקצרה.

סתיו שפיר: יגאל.

<יגאל פאלמור: אין שאלות.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: לורן, בבקשה.

<לורן פוריס: לגבי הנושא של הזרמים, מאוד חשוב לנו.

<לורן פוריס: אנחנו יודעים שהשר מאוד עסוק בתפקידו כשר חינוך.

<לורן פוריס: בתפקידו כשר לענייני תפוצות אני מזה חודשיים מנסה להשיג פגישה לרב ריק ג'ייקובס, נשיא התנועה הרפורמית שמגיע לארץ, שמנסה להביע את האכזבה שלו ממה שקורה במתווה הכותל, ואני לא מצליחה.

<לורן פוריס: אנחנו מאוד מעריכים אותך, אבל בסוף לנשיא יש זמן, שרי הממשלה כן נפגשים וכשזה מגיע לשר לענייני תפוצות, שזה התפקיד שלו – לדאוג לתפוצות – אנחנו פשוט לא נענים.

<לורן פוריס: ובנקודה הזאת אנחנו שואלים מה קורה.

<דביר כהנא: א.

<דביר כהנא: זאת שאלה שצריכה להיות מופנית ללשכת השר ולא אלי.

<דביר כהנא: אני עצמי הייתי בכמה פגישות של השר והרב ג'ייקובס.

<לורן פוריס: נכון.

<לורן פוריס: אתה תמיד משתדל מאוד ואנחנו מאוד מעריכים את ההשתדלות שלך.

<לורן פוריס: אנחנו צריכים את העזרה שלך.

<דביר כהנא: לוח הזמנים של השר, זה באמת תלוי בו.

<דביר כהנא: אני בוודאי מבקש להרבות בפגישות בנושאי תפוצות.

<לורן פוריס: ומה הקשר לזרמים?

<לורן פוריס: מה הפרויקטים הישירים שאתם עושים מול הזרמים, שבסופו של דבר הם החלק הכי נכבד בעם היהודי?

<דביר כהנא: גם זה מפורסם.

<דביר כהנא: יש לנו פרויקטים איתם וגם זה מפורסם בתוכניות העבודה שלנו.

<לורן פוריס: נוכל לקבל את זה?

סתיו שפיר: אבל לא מפורסם בהיקפים תקציביים וגם לא פרסמתם את התוצאות של המדדים.

סתיו שפיר: כלומר, תוכניות עבודה, זה נורא חשוב שיש תוכניות עבודה, אין להן שום ערך אם תוכניות העבודה מגיעות ללא ביצוע.

<דביר כהנא: לכל תוכנית עבודה יש גם דוח ביצוע.

סתיו שפיר: היכן דוחות הביצוע של השנה האחרונה?

<דביר כהנא: 16' – בוצע.

סתיו שפיר: עם דוחות ביצוע?

<דביר כהנא: כן.

<הודיה שטיגליץ: כן.

<הודיה שטיגליץ: וזה עדיין לא.

סתיו שפיר: איפה הם מפורסמים?

<דביר כהנא: מפורסמים בתוכניות העבודה.

<הודיה שטיגליץ: נמצא באתר של היחידה.

סתיו שפיר: אתם מכירים את זה?

<דביר כהנא: אז בוודאי אנחנו מדווחים על ביצוע, אנחנו לא מסתירים.

סתיו שפיר: אתה ראית את הביצוע של תוכניות העבודה?

<דביר כהנא: הנה, יש לכם פה.

סתיו שפיר: אני מחפשת אותם באתר.

<דביר כהנא: מי שרוצה יכול לקבל העתק.

<עמרי שגב: לא, רק של המדדים המרכזיים.

<דביר כהנא: בסדר.

<הודיה שטיגליץ: זה מה שהתבקשנו.

<עמרי שגב: לא, זה לא מה שהתבקשתם, סליחה.

<עמרי שגב: אני זה שניסח במקרה.

<עמרי שגב: ואגב, גם חלק מהמשרדים דיווחו על המדדים המפורטים, ממש, המדדים המספריים.

סתיו שפיר: כן.

סתיו שפיר: אנחנו ביקשנו מכם מראש, הוועדה שלחה אליכם בקשה לפרסם ולהעביר לוועדה ביחד עם המדד של השקיפות שהתבקשתם לענות עליו גם את המדדים הספציפיים של תוצאות תוכניות העבודה.

<הודיה שטיגליץ: ביקשו ממני תוכניות עבודה של 2017–2018 ואחרי זה ביקשו גם של 16'.

<הודיה שטיגליץ: זה מה שביקשו.

סתיו שפיר: מדדים מרכזיים לא נותנים לנו שום תשובות לגבי ביצוע של תוכניות עבודה.

סתיו שפיר: את יודעת בדיוק מה זה.

סתיו שפיר: זה כותרות.

סתיו שפיר: זה לא נותן שום יכולת לפקח באמת על עבודת המשרד.

סתיו שפיר: אנחנו עושים את העבודה הזאת במרוכז ביחד עם משרד ראש הממשלה בשנתיים האחרונות בוועדת השקיפות, של לפרסם, נוסף על תוכניות העבודה גם פרסום של ביצועים בצורה מלאה, לא רק על המדדים המרכזיים, כדי שיהיה אפשר באמת לעקוב אחר הפעילות שלכם ולפקח עליה.

<דביר כהנא: על כל פרויקט יש פה מדדי תפוקה ומדדי תוצאה.

<דביר כהנא: תסתכלו בדוח הזה.

<עמרי שגב: נכון, אבל - - -

<דביר כהנא: שהוא הפורמט שאותו התבקשנו למלא ואותו אנחנו ממלאים.

<דביר כהנא: אני חייב לצאת, אני מתנצל כי פשוט הזמן מוגבל.

<דביר כהנא: הוועדה הייתה לחצי שעה, לשם הוזמנו, אני ממש מתנצל, יש לי ישיבה חשובה ב-10:30.

סתיו שפיר: לשעה.

סתיו שפיר: אנחנו מסכמים עכשיו את הדיון.

סתיו שפיר: אני מאוד מודה לך על ההשתתפות, למנכ"ל המשרד דביר כהנא ולאנשי המשרד, לסוכנות היהודית, לתנועה הרפורמית, לשלומי בילבסקי מהיחידה הממשלתית לחופש המידע ולחבר הכנסת נחמן שי שהיה פה, שמלווים אותנו בחריצות לכל אורך פרויקט מדד השקיפות.

סתיו שפיר: עבודת המשרד לחיזוק הקשר של מדינת ישראל עם יהדות התפוצות והמאבק באנטישמיות קריטית וחשובה מאוד למדינת ישראל, ובמיוחד בימים אלה.

סתיו שפיר: אנחנו מצפים מהממשלה בכלל לפעול בצורה מקיפה גם ברמת ההתבטאויות והעמדת קו וגבול ברור לאמירות אנטישמיות שאנחנו שומעים ולפעולות אנטישמיות שאנחנו רואים ברחבי העולם, גם ובעיקר כשזה קורה במדינות הקרובות אלינו ביותר.

סתיו שפיר: גם שם צריכה להיות עמדה מאוד מאוד ברורה של ממשלת ישראל שאומרת, את זה אנחנו לא מוכנים לסבול וכאן חייבת להיות פעולה של השלטון כנגד גורמים אנטישמיים שמפיצים את המסרים האיומים שלהם בחו"ל.

סתיו שפיר: לצד זאת, על משרד התפוצות ובפרט משרדי הממשלה, להפנים שהעבודה שלהם היא למען הציבור וחייבת להיות שקופה בצורה מוחלטת לציבור הישראלי כדי שהציבור יוכל לפקח מה עושים עם הכסף שלו, מה עושים עם האמון שהוא נתן בשרים, בשר שעומד בראש המשרד ואיך המשרד עומד ביעדים שהציב לעצמו.

סתיו שפיר: כשאין עמידה ביעדים, אי-אפשר לעשות פיקוח וזה הופך את הפיקוח לסובב סביב דמיונות ולא סביב דברים אמיתיים שקרו במציאות.

סתיו שפיר: אנחנו נבקש מהמשרד לפרסם ולהנגיש הרבה יותר מידע לציבור.

סתיו שפיר: המשרד עובד עם ארגונים רבים בעולם היהודי ועובד על פרויקטים עתירי תקציב, הן באמצעות מקורות ממשלתיים והן מקורות פילנתרופיים.

סתיו שפיר: למרות זאת, אתר האינטרנט של המשרד דל, לא כולל נתונים תקציביים, קשה להבין ממנו מהם היעדים והמטרות המפורטות של כל פרויקט ומה הסטטוס של כל פרויקט.

סתיו שפיר: באשר ל"מוזאיק יונייטד", מדובר ככל הנראה בפרויקט הדגל של המשרד במסגרתו המדינה התחייבה להעביר כמעט 200 מיליון שקלים למטרות חשובות של חיבור יהדות התפוצות למדינת ישראל.

סתיו שפיר: המשרד התחייב לפרסם באתר נתונים תקציביים, סטטוס התקדמות הפרויקט, מטרות, יעדים ומדדים.

סתיו שפיר: מדובר בפרויקט שרובו תוקצב ממקורות קואליציוניים, שהשקיפות בו היא קריטית.

סתיו שפיר: כפי שצוין, חברת "מוזאיק" עדיין לא עמדה בתנאים של אישור ניהול תקין, ועשרות מיליוני השקלים שהועברו עדיין לוט בערפל, עדיין לא ראינו את התקציב ואנחנו מבקשים לקבל בתוך שבוע את כל הנתונים בהקשר ליוזמת עתיד העם היהודי "מוזאיק", רשימת הארגונים שאיתם עובד המשרד בארץ ובחו"ל, רשימת התורמים ואת כל שאר הפרויקטים החשובים של המשרד לפי מצב התקדמות, תקצוב וכל הדברים שדיברנו עליהם עד כה.

סתיו שפיר: תודה רבה לכם על ההשתתפות ועל ההכנה לקראת הוועדה ואנחנו נהיה בקשר על ההמשך.

<דביר כהנא: תודה רבה.

סתיו שפיר: תודה.

סתיו שפיר: הישיבה נעולה.