ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 239, 2017-10-30 10:00

אברהם נגוסה: אנחנו נתחיל.

אברהם נגוסה: שלום רב.

אברהם נגוסה: אנחנו דנים היום בהתגברות האנטישמיות בארצות הברית ובאירופה ואני מברך ומודה על השתתפותם של שגרירי גרמניה, אוסטריה והאיחוד האירופי, סגן שגריר בריטניה גם הבטיח להיות פה, אני מקווה שהוא בדרך, וכן נציגי השגרירויות של רוסיה וצרפת.

אברהם נגוסה: בישיבה שלנו יש תרגום סימולטני מעברית לאנגלית ומאנגלית לעברית.

אברהם נגוסה: לעתים קרובות מדי אנחנו שומעים על אירועים אנטישמיים ברחבי העולם.

אברהם נגוסה: יש, לצערי, תחושה קשה שהאנטישמיות מתגברת באופן מפתיע גם באירופה וגם בארצות הברית, בעיקר בקמפוסים באוניברסיטאות.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע היום מהמוזמנים נתונים עדכניים ונשמח לשמוע מהשגרירים ונציגי השגרירויות הנכבדים כיצד מדינותיהם נרתמות למגר את התופעה.

אברהם נגוסה: הרי ידוע לנו שמדובר במדינות שהן ידידות אמת של מדינת ישראל ואין לנו ספק שהן מוקיעות את תופעת האנטישמיות.

אברהם נגוסה: מנתיני מ-CFCA, הפורום לתיאום המאבק באנטישמיות, ניתן ללמוד כי בבריטניה פורסם לאחרונה דוח לפיו אוניברסיטאות מובילות באנגליה מארחות איסלמיסטים המשבחים קבוצות טרור שמשמיצות יהודים ואת מדינת ישראל.

אברהם נגוסה: ארגון זכויות האדם של האו"ם פרסם כי האו"ם תומך ומעודד ארגונים אנטישמיים, אנטי ישראלים ותומכי טרור.

אברהם נגוסה: לאחרונה פורסם מחקר בבריטניה המעיד על שכיחות של השקפות אנטישמיות בבריטניה, כצפוי בקרב מוסלמים פי שניים עד פי ארבעה מאשר ביתר האוכלוסייה.

אברהם נגוסה: משרד הפנים הגרמני כי חלה עלייה קלה במחצית הראשונה של שנת 2017 במספר התקריות האנטישמיות.

אברהם נגוסה: בינואר עד מרץ 2017 נרשמו ברחבי גרמניה 179 פשעים אנטישמיים כולל חמישה פשעים אלימים.

אברהם נגוסה: האוניברסיטה לחינוך מורים בווינה פרסמה לאחרונה כי כמחצית מבני הנוער המוסלמים האוסטרים מחזיקים בדעות אנטישמיות.

אברהם נגוסה: דוח של ארגון ICC, Israel on Campus Coalition, מציין כי הפעילות האנטי ישראלית בקמפוסים בארצות הברית היא כיום יותר תוקפנית ויותר מתוחכמת לנוכח 1,200 אירועים אנטי ישראליים שהיו באוניברסיטאות בארצות הברית בשנת הלימודים 2016-2017.

אברהם נגוסה: לאור הנתונים הללו מצאנו לנכון לקיים את הדיון היום.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע כמובן קודם כל מהשגרירים, שאני שוב מברך אותם שהם איתנו, וחבריי חברי הכנסת, חבר הכנסת אחמד טיבי וחבר הכנסת ד"ר נחמן שי וחבר הכנסת - - -

אחמד טיבי: גם אחמד טיבי הוא דוקטור.

נחמן שי: אבל הוא גניקולוג.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי.

אחמד טיבי: יותר ותיק מנחמן שי.

אברהם נגוסה: יותר ותיק בדוקטורט מד"ר נחמן שי.

אברהם נגוסה: גם זה תיקנתי.

אברהם נגוסה: ואיתנו נמצא גם חבר הכנסת לשעבר דב ליפמן.

אברהם נגוסה: כמובן כל הנציגים שבאו במיוחד מארצות הברית, מאירופה, כדי לשתף באירועים שהם עברו.

אברהם נגוסה: אני גם מברך את נציג שגרירות צרפת, ברוכים הבאים.

אברהם נגוסה: ואני אתחיל בכבוד השגריר רוברט אלכסנדר קלמנץ, משגרירות גרמניה.

אברהם נגוסה: אני מתנצל מראש על השמות.

אברהם נגוסה: בבקשה.

טוסה קלמנץ: תודה, אדוני היושב ראש.

טוסה קלמנץ: זה לא השם שחשוב, אלא התפקיד.

טוסה קלמנץ: תודה רבה שהזמנת אותנו לפגישה החשובה הזאת.

טוסה קלמנץ: אני מבקש להצהיר הצהרה קודם כל שהפשעים כנגד היהודים היו חמורים ביותר, כל אלה נעשו בתקופת השואה וגרמניה ללא ספק מקבלת על עצמה את האחריות, גם עתה וגם לעתיד.

טוסה קלמנץ: אחד האלמנטים המרכזיים של האחריות שלנו זה קיומה של מדינת ישראל, אבל גם המלחמה באנטישמיות בכל מקום שהיא צצה ובעיקר בארצי.

טוסה קלמנץ: כפי שאתה כבר אמרת, אדוני היושב ראש, אנחנו חווינו במחצית השנה הראשונה עלייה קלה בפשעים אנטישמיים כפי שהיה בשנה קודם לכן, אבל זה עדיין לא הגיע למספר של 2014, יש תנודות, אבל אנחנו צריכים להיזהר שמא העלייה הזו תימשך.

טוסה קלמנץ: במקרה שלנו רוב הפשעים אשר בוצעו נעשו על ידי קיצוניים מן הימין, 90%.

טוסה קלמנץ: ביקשנו מוועדת מומחים להציג לנו המלצות איך להילחם באנטישמיות בצורה הטובה ביותר והם אמנם הגישו דוח לפרלמנט הגרמני, באביב השנה.

טוסה קלמנץ: ההמלצות שלהם הם דבר שאנחנו מעיינים בהן.

טוסה קלמנץ: אשר לאמצעים שננקטים נגד אנטישמיות, אחלק את זה לשניים.

טוסה קלמנץ: קודם כל מניעה, חינוך, מימון תכניות, במיוחד כשמדובר בבני נוער, כדי לחנך קודם כל מהצד ההיסטוריה, אבל גם לסובלנות, מלחמה בדעות קדומות ויש תכניות בהשתתפות משרדים שונים, אני לא רוצה להזכיר את כולם, לא רוצה לומר את שמם ואת קבוצות היעד, אבל אנחנו מנסים להגיע לבני נוער גם באמצעות ספורט.

טוסה קלמנץ: אנחנו יכולים להשתמש בקהילת הספורט ובאגודות הספורט כדי ללמד את הצעירים את הדבר הנכון.

טוסה קלמנץ: ואם אי פעם פשעים אנטישמיים מתרחשים, והם יתרחשו, הרי לא נוכל למנוע אותם ב-100%, אנחנו נילחם בהם ואנחנו נגיש תביעות.

טוסה קלמנץ: יש לנו יחידות מיוחדות במשטרה שעושים זאת ואני יכול להבטיחכם שלא נותיר אבן בלתי הפוכה.

טוסה קלמנץ: ברגע שנמצא אינדיקציה וחשש שאירע אירוע נפשע כזה הדברים האלה יזכו לעיון מעמיק.

טוסה קלמנץ: והאלמנט השלישי ש אני רוצה להזכיר הוא שיתוף פעולה בינלאומי במלחמה נגד אנטישמיות.

טוסה קלמנץ: גרמניה ורומניה, כל מדינה בדרכה שילבה ידיים בנשיאות הברית לזכר קורבנות השואה, ה-CEE, ובתוך הברית הזאת, לגבי זכר השואה, אנחנו יכולים להעביר את המידע ואנחנו מנסים לעשות זאת גם ל-OECD.

טוסה קלמנץ: גם שם רצינו להעביר את זה, בכל מדינות ה-OECD, אבל זה לא הצליח עד כה.

טוסה קלמנץ: גם הפרלמנט שלנו קיבל את ההגדרה הזו של אנטישמיות מבחינת עמדתנו.

טוסה קלמנץ: תודה, אדוני היושב ראש.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: כעת מר מרטין וייס, כבוד השגריר של אוסטריה, בבקשה.

<מרטין וייס: תודה, אדוני היושב ראש, שהזמנת אותי לפגישה החשובה הזאת על הנושא החשוב.

<מרטין וייס: כמה הערות מצדי.

<מרטין וייס: כמו עמיתי, שאמר שאם המאבק כנגד אנטישמיות היה כמו בשדה קרב, שאפשר לנצח בו אחת ולתמיד, היה זה קל לנו, אבל זה לא כל כך פשוט.

<מרטין וייס: עלינו ללחום מדי יום, גם במדיה החברתית, גם בבתי ספר, לדאבוני גם במגרשי הכדורגל ואנחנו יודעים שזו אחריות שאיננו לוקחים אותה בקלות.

<מרטין וייס: ראיתי את המספרים באוסטריה, דוחות מ-2016, ומדי שנה אנחנו בודקים את המספרים ויש עלייה מ-2015 ל-2016, יש 477 אירועים ואנחנו רואים את זה גם בפייסבוק ובטוויטר, איך הגישה למוסדות יהודיים - - - מה נעשה?

<מרטין וייס: החלק החשוב הוא כמובן בתי הספר שלנו.

<מרטין וייס: יש לנו תכניות מאז 2000 וגם שולחים את הנוער לבית הספר ב'יד ושם' ללימודי השואה, כי המורים שהיו כאן, אותם מורים, כשהם חוזרים לאוסטריה, הם כבר שגרירים מוסמכים לעניין הזיכרון.

<מרטין וייס: זאת חווינו בצורה מאוד חיובית, חינוך על השואה בתוך בתי הספר.

<מרטין וייס: אפשר לומר שלקח לאוסטריה יותר מדי זמן כדי להתמודד עם אחריותה.

<מרטין וייס: הדברים היו איכשהו פשטניים, אבל הנרטיב הזה השתנה.

<מרטין וייס: גם בבתי הספר אנחנו מלמדים את השואה.

<מרטין וייס: בגיל 14 כל תלמיד מחויב לבקר במאוטהאוזן באוסטריה ובגיל 17 מבקרים שוב ולכן כאשר התלמידים יוצאים מבית הספר, לדעתי הם מצוידים היטב, הם יכולים להתמודד עם הנושא הזה.

<מרטין וייס: הזכרתי את מאוטהאוזן, עשינו שם שיפוצים, יש חדר שמות, יש גם חדר תצוגה שגם השתפר עם השנים ואנחנו חושבים שזה מועיל כאשר אנחנו מבקשים להסביר.

<מרטין וייס: דבר נוסף שהוזכר קודם, כמובן ישנה התופעה של אנטישמיות מיובאת.

<מרטין וייס: ב-2015 ראינו שהיו יותר מ-100,000 בקשות של מוסלמים פליטים, רובם הגיעו מסוריה, מאפגניסטן ומעירק ולכן רואים אנשים צעירים עם רקע שונה לחלוטין ולכן יש הרבה מה לעשות כשמדובר בהדרכת צעירים אלה שיהיו איתנו בעשורים הבאים.

<מרטין וייס: אנחנו נצטרך להשקיע כדי להעלות את הנושא.

<מרטין וייס: זה לא דבר פשוט, אבל אנחנו עומדים להתמודד עם האתגר הזה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: עכשיו, בגלל שחברי הכנסת צריכים לעבור מוועדה לוועדה, ביקש חבר הכנסת, ד"ר אחמד טיבי, את רשות הדיבור.

אברהם נגוסה: בבקשה.

אחמד טיבי: תודה רבה לך, אדוני.

אחמד טיבי: אין ספק, אדוני היושב ראש, שנושא האנטישמיות הוא נושא חשוב שיש לדון בו ותופעת האנטישמיות, שיש בה ממד של התנגדות או שנאה או גזענות כלפי כל מי שהוא שמי היא נושא שכולנו צריכים להתאחד כדי להיאבק נגדו, כי גזענות היא דבר שמבטא שנאה, אבל בעיקר הוא פוגע בכבודו של בן האדם.

אחמד טיבי: רציתי לפתוח ולומר שאני גאה להיות חבר הכנסת הערבי היחידי בישיבה הזאת עד שבא נחמן שי והוריד את ההשתתפות שלי ל-50% מחברי הכנסת הם ערבים בישיבה הזאת.

אחמד טיבי: השאלה האם זה אומר הרבה על הכנסת ה-20.

<קריאה: יש גם יושב ראש.

אחמד טיבי: ואז הצטרף גם חבר הכנסת דב חנין ולכן זה מעלה את שיעור ההשתתפות של חברי הכנסת מהרשימה המשותפת בדיון.

אחמד טיבי: לא סתם אני אומר את זה, אדוני היושב ראש, כי העמדה שלנו ברשימה נגד אנטישמיות ונגד גזענות באשר היא זו עמדה ברורה, בוטה, חד משמעית.

אחמד טיבי: אני שמח שכבוד השגרירים נמצאים כאן וגם שגריר אוסטריה, גרמניה, האיחוד האירופאי, נציג שגרירת צרפת ונציג השגרירות הבריטית.

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, הזכרת בתחילת דבריך את תופעת האנטישמיות והתרכזת הרבה במושג איסלמיסטים ואיסלמים וסטודנטים מוסלמים ואתה מאלץ אותי להזכיר את המושג - - -

אברהם נגוסה: אלה הנתונים של המחקר.

אחמד טיבי: לא הפסקתי אותך, אתה רשאי לענות לי מיד אחרי שאני מסיים.

אברהם נגוסה: לא, זה רק להדגיש.

אחמד טיבי: אתה מאלץ אותי להזכיר את הביטוי איסלמופוביה.

אחמד טיבי: כמו שיש אנטישמיות יש איסלמופוביה.

אחמד טיבי: אבל בכנסת הזאת גם אני וגם חבריי בכל פעם שיש דיון על השואה העמדה שלנו ברורה וחד משמעית.

אחמד טיבי: נאמתי בנושא הזה ואז אמרתי שהשואה ונאציזם הם תולדה של המערב, לא של המזרח.

אחמד טיבי: הם היו שם ולא כאן ויש לי אמפתיה רבה לניצולי השואה, בעיקר לאלה שאני מתגורר איתם באותה ארץ, באותה מדינה.

אחמד טיבי: אבל הניסיון, אדוני היושב ראש, כאילו להשתלט על המושג אנטישמיות ולהגיד שהוא רק נגד קולקטיב אחד, שהוא הקולקטיב היהודי, וכאשר יש גזענות נגד אחרים, נגד מוסלמים, נגד ערבים, נגד שמיים אחרים, זה משהו אחר, מחטיא את המטרה.

אחמד טיבי: אני רוצה להבדיל בין אנטישמיות לבין התנגדות למדיניות ממשלת ישראל ואת הדברים האלה אני גם רוצה לומר לכבוד השגרירים.

אחמד טיבי: יש היום, משך שנים בעצם, אבל היום יותר מאשר בעבר ניסיון להדביק תווית של אנטישמי לכל מי שמבקר את מדיניות ממשלת ישראל, לרבות למשל בנושא ההתנחלויות או הכיבוש, בחוץ לארץ.

אברהם נגוסה: זה לא נכון.

אחמד טיבי: אתה מסיט את הדיון לכיוון אחר.

אברהם נגוסה: לא, זה לא נכון.

אחמד טיבי: אתה קובע שזה לא נכון?

אברהם נגוסה: כן, אני קובע שזה לא נכון ולכן - - -

אחמד טיבי: אל"ף, רק אלוהים יכול לקבוע.

אברהם נגוסה: תיכנס למסלול הדיון.

אחמד טיבי: אפילו יושב ראש ועדה לא יכול לקבוע.

אברהם נגוסה: זו דעתך.

אחמד טיבי: אוה, דעתך.

אחמד טיבי: לא אתה קובע, דעתך.

אברהם נגוסה: כן.

אחמד טיבי: דעתי שונה מדעתך, אדוני, גם בנושא האנטישמיות.

אברהם נגוסה: לגיטימי, אבל לפי נושא הדיון, אתה לא הולך ל - - -

אחמד טיבי: אני בדיוק מדבר על נושא הדיון, אבל לא כמו שאתה חושב, כמו שאני חושב.

אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים דיון על התגברות - - - הגדרתי את נושא הדיון התגברות האנטישמיות בארצות הברית ואירופה, אנחנו לא נכנסים לקונפליקט במזרח התיכון.

אחמד טיבי: איך אתה לא נכנס אם אתה מדבר על אנטישמיות בקמפוסים כאשר הביקורת היא נגד סטודנטים איסלמים שנמצאים בקמפוסים - - -

אברהם נגוסה: שנמצאים שם, באירופה ובאמריקה.

אחמד טיבי: שנמצאים שם ומתנגדים להתנחלויות, למשל.

אחמד טיבי: אתם חלק מכנים אותם אנטישמיים בשל העובדה שהם מדברים נגד ההתנחלויות ונגד הכיבוש.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל, בוא תסכם.

אחמד טיבי: אם הזמן שלנו מוגבל אתה לא אמור להפסיק אותי כל שתי מילים.

אחמד טיבי: תן לי להמשיך באופן רציף ואני מבטיח לך שלמרות שאתה קוטע אותי אני לא אגיד שזה אנטישמיות.

אחמד טיבי: יש מדיניות של ממשלת ישראל, אומרים אם אתה נגדה אתה אנטי ישראלי ואם אתה אנטי ישראלי אז אתה בטח אנטי ציוני ואם אתה אנטי ציוני אז אתה אנטישמי.

אחמד טיבי: יש לפרק את המשוואה הזאת ולומר שבאירופה, ואני אומר את זה לשגרירים, התופעות של אנטישמיות או שנאה כלפי יהודים היא תופעה של אינדיבידואלים, תופעות של בודדים, או של קבוצות, היא לא תופעה של הממשלות של אירופה, היא לא מדיניות של הממשלות של אירופה.

אחמד טיבי: יש בעיה כאשר המדיניות נגד קולקטיב שלם היא של ממשלה, היא מדיניות ממשלתית.

אברהם נגוסה: תודה.

אחמד טיבי: משפט אחרון, אדוני.

אברהם נגוסה: משפט אחרון.

אחמד טיבי: רבותיי השגרירים, בחדר ליד, ממש, בקומה מעלינו, מתקיים דיון בוועדת חוקה על חוק הלאום שהוא חוק אנטי ערבי במהותו, חוק שמגדיר את הזכויות רק לקולקטיב אחד.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אתה פשוט מערבב דברים.

אחמד טיבי: חבל שלא הזמינו אתכם לשם.

אחמד טיבי: רק שלשום הוציאו סטודנטית ערבייה, מוסלמית, מקמפוס בבר אילן בשל העובדה שהיה לה חיג'אב, כיסוי ראש.

אברהם נגוסה: הזמן שלך נגמר.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת טיבי, הזמן שלך נגמר, תודה.

אחמד טיבי: הזמן שלי לא נגמר, אני אהיה גם בכנסת הבאה.

אברהם נגוסה: תודה, תודה.

אחמד טיבי: לכן, רבותיי השגרירים, כדאי שתתייחסו לתופעות שהן נגד ערבים על ידי מדיניות ממשלתית.

אברהם נגוסה: הנקודה ברורה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אחמד טיבי: זה אנטישמיות נגד ערבים.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: מר עמנואל גיופרט, שגריר האיחוד האירופי.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<עמנואל גיופרט: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

<עמנואל גיופרט: נציגים מכובדים, אני רוצה להודות לכם על שהזמנתם אותי היום לפגישה הזו בנושא האנטישמיות באירופה ובמקומות אחרים בעולם.

<עמנואל גיופרט: בראש ובראשונה אני רוצה לפתוח ולומר שאנחנו מודאגים מאוד מהאנטישמיות הגוברת ועולה באירופה ומההשפעות שיש לה על האזרחים היהודים שלנו.

<עמנואל גיופרט: יש לנו בהחלט אתגר.

<עמנואל גיופרט: הסוכנות שלנו לזכויות אדם אוספת נתונים על בסיס שנתי בנוגע לאנטישמיות ומנפיקה דוחות ואפשר לראות אותם תמיד.

<עמנואל גיופרט: למרות הלקח שלימדה אותנו ההיסטוריה, למרות שראינו מה התוצאות של דעות קדומות ושל אנטישמיות, עדיין הדברים ממשיכים.

<עמנואל גיופרט: לפי נתונים אחרונים אנחנו רואים שהנתונים גבוהים מאוד, התופעות רבות, אנחנו רואים שתלמידים עוזבים בתי ספר ציבוריים, נאלצים לעזוב או עוזבים על דעת עצמם, וגם קמפוסים.

<עמנואל גיופרט: התופעות באירופה גבוהות בהשוואה ל-10, 15 השנים האחרונות וכאן אולי ניתן לומר שאזרחים ישראלים שרוצים לבוא ולגור באירופה או אירופאים שבאים לישראל, אסור שהחלטות כאלה יהיו מונעות מפחד ואנחנו צריכים לנקוט צעדים בנושא.

<עמנואל גיופרט: המלחמה כנגד האנטישמיות זו מחויבות שיש לנו, מחויבות מוסרית, זה חלק מהערכים החברתיים שלנו.

<עמנואל גיופרט: כל מקרה של גזענות, כל מקרה של שנאת זרים פוגע בערכי החברה.

<עמנואל גיופרט: אני רוצה לתת לכם בקצרה הסבר ותיאור של הדרך שאנחנו נלחמים באנטישמיות באירופה ולהתמקד בדברים העיקריים.

<עמנואל גיופרט: ב-2015 מינינו מתאם חדש לפעילות כנגד אנטישמיות, אותו מתאם מנסה ובהצלחה ליצור סינרגיה רבה יותר, פעילות מקיפה בקרב המוסדות השונים, וישנה גם ועדה שעוסקת בנושא.

<עמנואל גיופרט: תחום שני של פעילות הוא תחום החקיקה.

<עמנואל גיופרט: יש לנו עכשיו חקיקה שתפקידה לוודא שהכחשת שואה, אלימות שקשורה באנטישמיות היא בלתי חוקית.

<עמנואל גיופרט: אנחנו עשינו זאת כמסגרת למלחמה באנטישמיות ושנאת הזר.

<עמנואל גיופרט: זה חוק ממש פלילי שאוסר על כל תופעה שכזו.

<עמנואל גיופרט: גם פשעים שונים, פשעי שנאה ודיבורים שקשורים לשנאה, גם הם נחשבים תחת אותו חוק פלילי.

<עמנואל גיופרט: 15 מדינות מהאיחוד האירופי כבר קיבלו את החוק הזה והכניסו למדינות שלהן והאיחוד האירופי מפקח על זה באופן כללי על מנת לוודא שזה יהיה ב-28 המדינות החברות.

<עמנואל גיופרט: נושא נוסף הוא תחום האינטרנט.

<עמנואל גיופרט: לרוע המזל התופעה של האנטישמיות שכיחה ביותר דווקא באינטרנט.

<עמנואל גיופרט: יש טשטוש של הגבולות באינטרנט.

<עמנואל גיופרט: התופעה הזו והדילמות האלה, ההבדל בין חופש ביטוי לבין התופעות האנטישמיות ושנאת הזר מטושטשות, אנחנו חייבים להתייחס לנושא הזה, וב-2016, בחודש מאי, הוועדה באיחוד האירופי סיכמה כללי התנהגות, אם מדובר בפייסבוק, טוויטר, יוטיוב, מיקרוסופט, יש הסרת תכנים של שנאה, תכנים של אנטישמיות והדבר נעשה תוך 24 שעות מרגע הופעתם.

<עמנואל גיופרט: הייתה התקדמות ביישום ההסכם הזה ואנחנו רואים שיש תגובות מהחברות כגון פייסבוק וכדומה.

<עמנואל גיופרט: כל החברות שפנינו אליהן ואנחנו עובדים איתן הגיבו.

<עמנואל גיופרט: תחום רביעי הוא תחום של הניהול.

<עמנואל גיופרט: אנחנו צריכים להתייחס לנתונים.

<עמנואל גיופרט: כפי שאמרתי, הסוכנות שלנו לזכויות אדם שנמצאת בווינה מכסה את כל המדינות החברות באיחוד האירופי, היא מפרסמת דוחות והם ישיקו סקר גדול לגבי תפיסת האנטישמיות בקרב יהודים באירופה.

<עמנואל גיופרט: הסקר יהיה הגדול ביותר שנעשה אי פעם באירופה והתוצאות יפורסמו באמצע שנת 2018.

<עמנואל גיופרט: מדובר על התפיסה בקרב הקהילות היהודיות עצמן, הדברים שהן חשות.

<עמנואל גיופרט: זה יכסה את כל מדינות האיחוד האירופי, שם נמצאים למעשה 95% מהיהודים.

<עמנואל גיופרט: כפי שאמרו הקודמים גם נושאי החינוך הם נושאים חשובים, לחנך כנגד שנאת זרים, לטובת סובלנות, כנגד אנטישמיות.

<עמנואל גיופרט: אנחנו צריכים להילחם בבורות, באדישות, האיחוד האירופי מממן מספר פרויקטים באוניברסיטאות, בבתי ספר תיכון ובתי ספר יסודיים כדי להילחם בתופעה של אנטישמיות.

<עמנואל גיופרט: התחום השישי של הפעילות שלנו הוא הפרלמנט האירופאי.

<עמנואל גיופרט: ביוני האחרון הייתה החלטה ראשונה בנוגע לנושא האנטישמיות.

<עמנואל גיופרט: ההחלטה קוראת לכל המדינות החברות ליישם את החוק, את צורת הפעילות, כפי שדיבר על זה גם השגריר מגרמניה.

<עמנואל גיופרט: הוועדה האירופאית משתמשת בהגדרות האלה כבר בתוך הפעילות שלה.

<עמנואל גיופרט: הם גם פנו לחברות של האיחוד האירופי בעצמן להילחם באנטישמיות.

<עמנואל גיופרט: בולגריה מינתה את אחד השרים כחבר בוועדה למלחמה באנטישמיות.

<עמנואל גיופרט: נושא נוסף, מאמצים גלובליים.

<עמנואל גיופרט: המלחמה באנטישמיות היא גם חלק ממאמץ ואחריות גלובלית.

<עמנואל גיופרט: התופעה הזו היא תופעה נרחבת ויש צורך בשיתוף פעולה.

<עמנואל גיופרט: בשנה האחרונה, 2016, האיחוד האירופי ביחד עם ארצות הברית, קנדה וישראל, ארגנו סמינר שנושאו היה העלייה של האנטישמיות והוא התקיים בבניין האו"ם.

<עמנואל גיופרט: אנחנו רוצים גם להשתתף בברית הבינלאומית שנושאה השואה.

<עמנואל גיופרט: והנושא האחרון, אחרון אחרון חביב, שיתוף פעולה בין האיחוד האירופי לבין ישראל.

<עמנואל גיופרט: מאז 2005 יש לנו סמינר שנתי שעוסק במלחמה באנטישמיות, שנאת זרים.

<עמנואל גיופרט: הסמינר האחרון נערך בירושלים השנה ויושבת ראש הוועדה, גב' ורה יורובה, הייתה כאן, היא השתתפה בסמינר ואף נאמה בו ודיברה על המלחמה באנטישמיות כדבר חשוב ביותר מבחינת סדר עדיפויות באירופה.

<עמנואל גיופרט: אנחנו ניפגש שוב בירושלים בשנה הבאה ויהיו לנו נואמים גם מבריסל.

<עמנואל גיופרט: לסיכום, שנאה מכל סוג, אלימות מכל סוג, הם לצערי חלק מהמציאות שלנו וזו הסיבה שבגללה יש לנו צורך בדיאלוג, צורך בהחלפת רעיונות, ניסיון והתייחסות מציאותית למצב כולו.

<עמנואל גיופרט: תודה רבה לך, אדוני היושב ראש.

אברהם נגוסה: תודה רבה, כבוד השגריר.

אברהם נגוסה: עכשיו נשמע מסגן השגריר של בריטניה, מר טוני קיי.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<טוני קיי: אדוני היושב ראש, בריטניה נחושה בדעתה שאנחנו צריכים ללחום באנטישמיות ואין שום תירוץ לאנטישמיות.

<טוני קיי: היהודים הבריטים צריכים להיות מסוגלים לחיות את חייהם מבלי שיתקפו אותם מילולית או בכל דרך אחרת וזאת התחיקה שיש לנו כנגד גזענות, כנגד אפליה, וזאת באמצעות חיזוק הקהילות.

<טוני קיי: אצלנו בנאמנות, מאז 1984, מקבלים מידע וחולקים את הדברים עם המשטרה שפעילה גם כן בצורה מאוד תקיפה.

<טוני קיי: 767 אירועים נרשמו מינואר עד יוני 2017 וזו עלייה של 27% לעומת שנה שעברה.

<טוני קיי: העלייה הזו אולי משתקפת גם בקהילה היהודית ויש אולי יותר דיווח על אירועים.

<טוני קיי: על כל פנים אנחנו רואים גזענות כדבר שהוא בלתי נסבל, אבל זה טוב שהיהודים בבריטניה, אם הם סובלים מאנטישמיות, ידווחו.

<טוני קיי: עצם היכולת לדווח ולהבטיח שהדיווח הזה יירשם הוא חשוב.

<טוני קיי: אנטישמיות בבריטניה, אנחנו יודעים שאצלנו זה המקום הראשון שבו אנחנו הקמנו ועדה למלחמה נגד אנטישמיות ולכן אנחנו מדברים כאן על פעילות ברורה כנגד אנטישמיות שמבטיחה גם כן שהדברים ייענו במהירות.

<טוני קיי: אנחנו עובדים עם נאמנות הביטחון של היהודים כדי להילחם גם באנטישמיות וגם בכל אי סובלנות, גם בקמפוסים וגם באוניברסיטאות ואנחנו נגד כל פשעי שנאה ואנחנו ממשיכים לפעול יד ביד עם הקהילה היהודית בכל רחבי בריטניה.

<טוני קיי: יש לנו שליח מיוחד שהיה אצלכם ובריטניה בודקת והקדישה 30 מיליון פאונד כדי לבדוק את הדברים ולתת ביטחון גם לבתי כנסת, גם לבתי ספר יהודיים וגם למוסדות יהודיים.

<טוני קיי: רק בשבוע שעבר הודיעה ממשלת בריטניה שהצעד האחרון בהקמת אנדרטת זיכרון, מרכז זיכרון, שיהיה ממול לפרלמנט, והוא יהיה המגדלור אשר ישקף את פעילותה של בריטניה כנגד אנטישמיות.

<טוני קיי: אנחנו לוקחים כל אירוע שכזה ממש ברצינות והוא לא מתקבל על הדעת, לא מקובל בשום פנים ואופן ויש לנו את כל האמצעים כדי להיענות לפניות אלינו.

<טוני קיי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת יואל רזבוזוב הצטרף אלינו.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציג השגרירות הצרפתית, פול פוריה.

<פול פוריה: תודה רבה.

<פול פוריה: בשם שגריר צרפת אני מבקש לומר שהרשויות העליונות ביותר מחויבות להילחם כנגד כל צורה של אנטישמיות.

<פול פוריה: אני מבקש להזכיר לכם שהנשיא, עמנואל מקרון, בדבריו ביוני האחרון, יחד עם בנימין נתניהו, כאשר העלו את זיכרון ההתנקשות, הם אמרו שלצרפת האחריות המלאה לגירוש יהודים במהלך מלחמת העולם השנייה.

<פול פוריה: הוא טען גם כן שהאנטישמיות, שורשיה נעוצים בצרפת וזה לא חדש, אבל גם הרפובליקה וגם הממשלה תמיד מחויבות להילחם באנטישמיות.

<פול פוריה: אדוארד פיליפ, ראש הממשלה, בראש השנה בדבריו אמר שהיהדות היא חלק בלתי נפרד מהתרבות הצרפתית.

<פול פוריה: יש כל כך הרבה אמנים צרפתים יהודים ותרבות צרפתית יהודית ששייכים לצרפת כולה וזו אחריות של הממשלה להגן על הקהילה היהודית וללחום כנגד אנטישמיות.

<פול פוריה: אולי יש לכם את ההרגשה, אני רואה את הכותרת, שהאנטישמיות עולה וגוברת, דווקא בצרפת, וזה נכון שכך היה, אני מתייחס במיוחד למצב ב-2015, לאחר התנגשויות טרוריסטיות ב-2015 וב-2016, אז ראינו גידול ממשי בפעילות אנטישמית.

<פול פוריה: לאחר מכן כמובן שהרשויות היו מאוד מודאגות, אבל כדי להתמודד עם המצב הזה הממשלה החליטה על תכנית דו שנתית לחזק את האמצעים שברשותנו כדי ללחום באנטישמיות.

<פול פוריה: המצב עדיין מדאיג, אבל אני שמח לומר שהתוצאות מצוינות מאותן יוזמות שאנחנו נקטנו ב-2015.

<פול פוריה: אני אתן לכם מעט מספרים.

<פול פוריה: ב-2016 מספר האירועים שדווחו למשטרה, יחד עם התאחדויות של יהודים, ירדה ב-60% וגם אם אין לנו את המספרים הסופיים אנחנו רואים את המגמה ב-2017 שנמשכת באותו כיוון, עוד ירידה ב-20% בפעולות איבה כנגד יהודים.

<פול פוריה: עוד סקר הוכיח שהקהילה היהודית בצרפת היא קהילת מיעוט שהרבה יותר סובלניים כלפיו לעומת שחורי עור ומוסלמים וכדומה.

<פול פוריה: לכן התמונה, כמובן היא לא שחור לבן, אנחנו יודעים שפעולות אנטישמיות מדווחות עדיין, עם זאת הממשלה נקטה פעולות תקיפות וראש הממשלה אמר לפני כמה שבועות שב-2015 נקטו אמצעים, אבל אנחנו נחדש את ההתחייבות לעוד שנתיים עד 2018, ולכן המחויבות של הממשלה היא מחויבות ממשית.

<פול פוריה: ואני אסיים בכך שהתכנית החדשה תתמקד בשני תחומי עניין לנו, האינטרנט ודברי שטנה ושנאה באינטרנט.

<פול פוריה: אנחנו פיתחנו כלים חדשים להתמודד עם כך.

<פול פוריה: ב-2016 אנחנו יצרנו כלים שיאפשרו לכל אחד לדווח על תכנים, תכני שנאה באינטרנט, ויותר מ-20,000 תלונות הוגשו לרשויות המוסמכות.

<פול פוריה: פעולה תינקט גם כן בתחום החינוך.

<פול פוריה: זה לא חדש, כמובן, עם זאת עלינו להיות ממוקדים ובשנים האחרונות יש כלים חדשים וחדשניים כדי לסייע למורים להתמודד עם אנטישמיות בבתי הספר ומזה זמן מה יש לנו שיעורים על השואה ועל גירוש היהודים.

<פול פוריה: אנחנו גם ממשיכים ביוזמות ממשלתיות, כי לדעתנו הדברים יכולים להיות מעשיים, יש דרך מעשית להתמודד עם הדברים האלה.

<פול פוריה: יש לנו גם את האגודה לזכרון השואה ואנחנו עובדים יחד עם הקהילות היהודיות.

<פול פוריה: אני מוכן להשיב לשאלות, תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חבר הכנסת ד"ר נחמן שי, רשות הדיבור.

אברהם נגוסה: כמו שאמרתי בהתחלה, העדיפות הראשונה חייבים לתת לחברי הכנסת בגלל שהם עוברים מוועדה לוועדה ולכן אנחנו ניתן לחברי הכנסת.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת, ד"ר ענת ברקו והיא תדבר אחרי חבר הכנסת נחמן שי.

נחמן שי: תודה רבה, ד"ר נגוסה.

נחמן שי: תודה רבה על הדיון והחדר המלא הזה מלמד עד כמה הנושא הזה חשוב, מרכזי ונוגע לכל אחד מאיתנו.

נחמן שי: ואני באמת אדבר בקצרה, כי אני גם רוצה לשמוע את האורחים.

נחמן שי: נקודה ראשונה, אני מאוד מעריך את השגרירים שבאו לכאן ואת המדינות שהם מייצגים, כולל השגריר שמייצג את האיחוד האירופי.

נחמן שי: אין לי שום ספק שהמדינות הללו פועלות, ואפילו בנחישות, כדי למנוע אנטישמיות דרך גילויים אלה ואחרים שלהם, תופעה שלא נולדה אתמול ולא שלשום וכנראה גם לא תיעלם מחר, אבל זה לא כמובן מפחית מהצורך הבלתי פוסק והנמשך להילחם בה.

נחמן שי: אני רק רוצה לציין שיש סימנים מטרידים שהפעולה הזאת בכל זאת לא מצליחה להשיג תוצאות טובות.

נחמן שי: אני לא יודע אם שמענו ממך, יעקב, נתונים, כי לא הייתי פה בתחילת הדיון, אבל המעקב שלכם בוודאי מלמד - - -

אברהם נגוסה: הוא הולך לדבר.

נחמן שי: מצוין, אז אני חושש שהוא הולך לומר לנו שישנה עלייה וגם במחקר מאוד קטן שעשיתי, יש בכל זאת עלייה והשאלה היא למה והשאלה היא איך אפשר למנוע את העלייה הזאת וזאת מחויבות.

נחמן שי: אני רוצה לציין שחסרה לי פה מאוד מדינה אחת בשם ארצות הברית, שאף נציג ממנה לא בא לדיון הזה, ודווקא לצערנו הרב מאוד בשנה האחרונה, על פי דיווחים של הליגה נגד השמצה, שעוסקת בכך באופן יסודי כבר למעלה מ - - -

אברהם נגוסה: אני רוצה להודיע לך שהם הוזמנו ובחרו לא לשלוח.

נחמן שי: זה עוד יותר מגביר את הדאגה שלי והכעס שלי, מדוע ארצות הברית, המדינה הידידה שאין כמותה מבחינתנו בעולם, אני לא מחלק ציונים למדינות עכשיו, אדוני השגריר, אני חושב שהיה צריך להיות פה נציג ולהסביר מה קרה בשנה האחרונה בארצות הברית.

נחמן שי: בלי להיכנס לשינויים הפוליטיים בארצות הברית יש עדויות ומספרים שמוכיחים שישנה עלייה בגילויי האנטישמיות גם, לצערנו הרב, בארצות הברית.

נחמן שי: אפשר לעצום את העיניים ולהגיד שזה לא קיים, אבל ההיסטוריה היהודית מלמדת שלעצום עיניים ולהגיד שזה לא קיים, זה לא מעלים את התופעות האלה, זה רק מגביר את האשליה שלנו שזה לא קיים.

נחמן שי: אם יש עלייה בארצות הברית באנטישמיות צריך לטפל בה, לצאת נגדה, מהנשיא והממשל דרך בתי המחוקקים ודרך דעת הקהל ואסור בשום פנים ואופן לתת לזה לשקוע.

נחמן שי: ואני באמת מודה גם לליגה נגד השמצה, גם לאיחוד הקהילות היהודיות בצפון אמריקה וגם לארגונים אחרים, שהם מטפלים בעניין הזה, אבל אי אפשר להסתפק בזה.

נחמן שי: יש גם דבר אחד נוסף וזה העלייה בכוחן של תנועות פוליטיות באירופה שהן קיצוניות מאוד מאחורי התמיכה בהן אפשר גם ללמוד על אלמנטים של אנטישמיות, למרות שהן לא עברו עדיין לחלק הגלוי, אבל בדיבור, בשיח, בתפיסה שלהן את החברה שבה הן פועלים ובכלל את תמונת העולם שלהן, אפשר לגלות אנטישמיות וזה חל גם בגרמניה וגם באוסטריה, שתי תנועות חדשות שצברו הצלחה גדולה בבחירות האחרונות.

נחמן שי: עוד פעם, אני משוכנע שהמדינות תדענה לטפל בזה, אבל אסור להתעלם מכך.

נחמן שי: והמילה האחרונה שלי זה לממשלה שלי, ממשלת ישראל.

נחמן שי: אני חושב שאסור לנו לשכוח שיש תפקיד למדינת ישראל בעולם הזה, כמובן, ובין היתר התפקיד שלה הוא להגן על יהודים באשר הם ולהיות להם לפה, במקומות בהם אינם יכולים לדבר, או שהם לא מדברים בעוצמה הנכונה, מסיבות רבות, כולל חשש.

נחמן שי: בשביל זה יש פה מדינה כבר 70 שנה ומדינה עם ממשלה נבחרת, עם כנסת, עם מוסדות דמוקרטיים, והיא צריכה לשמש להם נציג, מראש הממשלה ומטה וגם השגרירים שלנו והנציגויות שלנו, הם צריכים לעמוד בחזית הראשונה והקדמית של המאבק באנטישמיות.

נחמן שי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: נציגי משרדי הממשלה נמצאים כאן ואנחנו נשמע מה הם עושים.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת, ד"ר ענת ברקו, בבקשה.

אברהם נגוסה: אבל אני רוצה להזכיר לחבריי חברי הכנסת, נסו לתמצת כי יש רשימה גדולה של אנשים שרוצים לדבר, הם באו מארצות הברית במיוחד להציג לנו אנשים שחוו בעצמם את אירועי האנטישמיות.

אברהם נגוסה: בבקשה.

ענת ברקו: תודה, אדוני יושב הראש, ד"ר נגוסה, חברי ד"ר נחמן שי.

ענת ברקו: קודם כל הדיון הזה והדיונים העתיים שאתה מקיים הם חשובים בצורה בלתי רגילה ואני רואה כאן אנשים, גם חגואל, גם מלה, גם נציג ISGAP וצ'רלס סמול, וארגונים יהודיים, שגרירים, שהפורום המכובד הזה שמתכנס כאן היום, זה מראה שבאמת הבעיה היא בעיה אקוטית.

ענת ברקו: היא בעיה אקוטית לא בגלל שהיא נוגעת ליהודים, כי כבר בעולם התחילו להבין שמה שמתחיל ביהודים אף פעם לא נגמר ביהודים.

ענת ברקו: אבל יש משהו שאני רואה אותו גם בלבוש החדש, של העת החדשה, בכסות ה-BDS שאנחנו רואים בקמפוסים, ראיתי את זה לפני שהגעתי לכנסת, בהפגנות שהיו נגדי, כשנשאתי הרצאות אקדמיות ואני מתחברת למה שאמר נחמן חברי, בארצות הברית אפילו, ברור שבאירופה, שאין חופש אקדמי באמת, שיש השתקה, שכל הנושא של הפוליטיקלי קורקט עובד לכל אומות העולם חוץ מאשר באשר ליהודים.

ענת ברקו: לגבי יהודים אפשר להגיד הכול.

ענת ברקו: אפשר לעשות הסכם עם מדינה שהיא מצהירה על זה שהיא רוצה להשמיד את מדינת ישראל וזה נראה הגיוני לעשות איתה הסכם, זה נראה הגיוני שהיא תהיה באומות המאוחדות, זה נראה הגיוני שהיא תעסוק בזכויות אדם.

ענת ברקו: זה נראה לכולם הגיוני הדבר הזה.

ענת ברקו: זאת אומרת שכשזה מגיע ליהודים אפשר לדבר אחרת לגמרי ממה שמדברים על דתות אחרות או גופים אחרים ואפשר לשקר ואפשר לשיר בקמפוס בארצות הברית from the river to the sea Palestine will be free, כשזה ברור שזו קריאה להשמדה טוטאלית של מדינת ישראל.

ענת ברקו: זה ברור וזה נראה לכולם הגיוני.

ענת ברקו: והיום בארצות הברית של אמריקה, כדי להעביר הרצאה אקדמית על ידי ישראלי או יהודי, או מישהו שהוא גם לא יהודי וגם לא ישראלי, אבל יש איזה שהוא נושא שנוגע וחס וחלילה הוא מעביר ביקורת על משהו, צריך שיהיה השוטר של הקמפוס שיישב בקהל במדינה דמוקרטית, בדמוקרטיה הגדולה בעולם.

ענת ברקו: זה אומר דרשני וזה חמור ביותר.

ענת ברקו: אני רוצה רק לומר, באמת לסיום, כדי לא לגזול את זמנכם, שהתופעה הזו היא תופעה שלא הולכת לשום מקום והחשיבה צריכה להיות ששום דבר לא נגמר ואנחנו, הקנרית שבמכרה.

ענת ברקו: אני חוזרת ואומרת את זה, אמרתי את זה גם כשדיברתי לא מזמן בכנס של OSCE שהיה במינסק והאנשים מספרד לא כל כך רצו להקשיב ולאחר מכן היה הפיגוע בברצלונה, ואני מאמינה שהיום נלך ונראה יותר ויותר תופעה של טרור כשבהרבה מאוד מקרים זה מכוון לא רק כמובן נגד יהודים, זה מכוון נגד העולם החופשי, אבל זה גם עובד במובן הוורבלי.

ענת ברקו: הטרור הזה עובד במובן הוורבלי כשהוא משתיק אנשים שרוצים להגיד את האמת, שרוצים להזדהות עם מדינת ישראל כי היא הדמוקרטיה היחידה באזור ורואים מה סביבנו עושים מוסלמים אחד לשני, איך הם שוחטים אחד את השני, ומצד שני מדברים על איסלמופוביה, במרכאות כפולות, כי פוביה זה פחד בלתי ממוקד, ואני קרימינולוגית, תאמינו לי, יש לי תואר שלישי בקרימינולוגיה, זה לא פוביה.

ענת ברקו: בהמון מקרים, צריך להגיד, המוסלמים הם הקורבנות הראשונים, אבל יחד עם זה אנחנו רואים שהיום יש גם סוג אחר של אנטישמיות שמובל על ידי האיסלם הקיצוני דרך אותם מוטיבים שהנאצים השתמשו בהם, אותם מוטיבים, ושותקים, אף אחד לא אומר שום דבר על העניין הזה.

ענת ברקו: אני אומר במשפט אחד משהו שבאחד המחקרים שלי אסיר ביטחוני אמר לי בערבית צחה, ניבדה ביל שבת ונחלס ביל אחד (ערבית), זה אומר נתחיל בשבת ונסיים בראשון.

ענת ברקו: מבחינתנו, כמו שיש לנו את הניסיון, בטח ממלחמת העולם השנייה, שיש עוד ניצולים שחיים בקרבנו, האנטישמיות הזאת הובילה את העולם הנאור לאבדון, ובכלל את העולם, למלחמת עולם.

ענת ברקו: לכן אני מציעה שייקחו ברצינות את הנושא של האנטישמיות היום, גם בכסות של BDS, גם באנטישמיות שמובלת על ידי האיסלם הקיצוני, ותתחשבו בה גם בחקיקה וגם כמובן בהגנה על האוכלוסייה.

ענת ברקו: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מחברנו, מר יעקב חגואל, סגן וממלא מקום של יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית, הוא ייתן לנו תמונה על הפעילות של הארגון שלהם בעניין התגברות האנטישמיות, הן בארצות הברית והן באירופה.

<יעקב חגואל: תודה, אדוני היושב ראש, תודה חברי הכנסת.

<יעקב חגואל: ברוכים הבאים השגרירים וברוכים הבאים נציגי הארגונים השונים שיש פה מהעולם ובראשם חברי הטוב, ג'רי סילברמן, שהוא נשיא הפדרציה היהודית של צפון אמריקה.

<יעקב חגואל: ברוך הבא, הוא איש בעל זכויות.

<יעקב חגואל: חברים, אני רוצה לחלק את דבריי לשניים, בראש ובראשונה לומר לכל היושבים בחדר הזה, בעשור האחרון, בעובדות, ישנם יותר אירועים אנטישמיים כל שנה מהשנה שחלפה.

<יעקב חגואל: כל שנה ישנה עלייה מהשנה שעברה, בכל העולם, לא רק באירופה.

<יעקב חגואל: זה צריך להדאיג את כל היושבים סביב השולחן הזה.

<יעקב חגואל: ואני רוצה להתחיל קודם כל בצד הזה של השולחן.

<יעקב חגואל: אתם, נציגי המדינות, השגרירים.

<יעקב חגואל: אני רוצה לומר לכם, היהודים שגרים או שמבקרים במדינות שלכם, האחריות על ביטחונם ושלומם היא בראש ובראשונה על הממשלות שלכם, הם אזרחים נאמנים שלכם, אתם צריכים לשמור עליהם כמו שאתם שומרים על כל אזרח אחר.

<יעקב חגואל: בעניין הזה אני מתחיל בזה ואני עוד רגע אדבר על האחריות שלנו כארגונים יהודיים, אבל אסור להסיר את האחריות שלכם מאותם אזרחים נאמנים.

<יעקב חגואל: זו נקודת המוצא שלי בכל העניין הזה.

<יעקב חגואל: הדבר השני, אני בדיוק סיימתי לפני כשבוע כנס אירופאי גדול שעשתה ההסתדרות הציונית העולמית ל-200 מנהיגים בלונדון, מנהיגים אירופאיים מכל אירופה בהשתתפות הרכזת של המאבק באנטישמיות של האיחוד האירופאי, אישה נחמדה, בעלת זכויות רבות.

<יעקב חגואל: ואני רוצה להגיד לכם שהמסקנה שלי היא בראש ובראשונה מאותן ממשלות, שאתם חייבים להגביר את החקיקה ולהגביר את האכיפה ולהגביר את החינוך נגד גזענות ובעד סובלנות בכל אחת ואחת מהמדינות שלכם, כי אין מה לעשות, אם אנחנו רואים תופעות כאלה של אלימות אנטישמית שהולכות וגוברות בשנה בשנה צריך לטפל בהן טוב טוב.

<יעקב חגואל: בצד הזה של השולחן, אנחנו, הארגונים היהודיים וממשלת ישראל, אנחנו חייבים להבין, האחים שלנו, שיושבים מעבר לים, האנטישמיות הזאת פוגעת בהם קשות, לא רק פיזית.

<יעקב חגואל: המחקרים שלנו מראים, דרך אגב גם מחקר של האיחוד האירופאי מראה, שאחוז גבוה מהיהודים שנפגעים באלימות אנטישמית, כשאני אומר אחוז גבוה אני מדבר על בין 70% ל-75% מהאנשים שנפגעים מאלימות אנטישמית, לא מדווחים עליה לשום גורם, לא למשטרה, לא לגורם הביטחוני של הקהילה, וזה נתון שהוא נתון מזעזע.

<יעקב חגואל: אנחנו, בסופו של יום, קשה לנו להיות יהודים בגולה, קשה לנו להזדהות, קשה לנו להסתובב עם סממנים יהודיים.

<יעקב חגואל: בכנס שלנו שהיה באירופה יהודים סיפרו שהם לא מסתובבים עם כיפות על הראשים, שבחלק מהבתים מעבירים את המזוזות לחלק הפנימי של הבית כדי לא להזדהות כיהודים.

<יעקב חגואל: אני פוחד שהתופעה הזאת של האנטישמיות מביאה אותנו להתגברות אדירה של התבוללות, כי ברגע שאתה פוחד להיות יהודי, ברגע שאתה פוחד להיות עם סממן יהודי אתה יוצא מהיהדות, אתה מפסיק.

<יעקב חגואל: או בדור הזה, או בדור שאחריו או בדור שאחרי זה אנחנו נראה שאחוזי ההתבוללות, לצערי, הם גדולים היום והם יהיו גדולים הרבה יותר בעתיד.

<יעקב חגואל: זו אחריות שלנו כממשלת ישראל, כארגונים יהודיים, להגביר את ביטחונם ואת ההרגשה של הביטחון של היהודים בגולה, והכי חשוב, להגביר את הגאווה היהודית.

<יעקב חגואל: זה התפקיד של כל אחת ואחד מאיתנו בחדר הזה.

<יעקב חגואל: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו את נציגי משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: מר יוגב קרסנטי, ממשרד התפוצות, נשמע גם את משרד החוץ יותר מאוחר.

<יוגב קרסנטי: תודה רבה, אדוני היושב ראש, חברי כנסת, שגרירים נכבדים, אורחים כמובן.

<יוגב קרסנטי: שמחתי מאוד לשמוע את דברי השגרירים על המחויבות של ממשלותיהם למאבק באנטישמיות.

<יוגב קרסנטי: משרד התפוצות הוא המשרד האמון מטעם ממשלת ישראל על רווחתן של הקהילות היהודיות בתפוצות ואחת המטרות המרכזיות שלו זה שקהילות יהודיות יוכלו לחיות חיים יהודיים חופשיים ומלאים וחופשיים ממגבלות עם חיבור לגיטימי למדינת ישראל.

<יוגב קרסנטי: משיחות שלנו עם מנהיגי קהילות ברחבי העולם אנחנו שומעים דאגה.

<יוגב קרסנטי: אנחנו שומעים דאגה בעיקר על רקע המגמה שמסתמנת בשנה האחרונה, שהיא המגמה של חדירת שיח אנטישמי קיצוני, הן מימין והן משמאל, אל המיינסטרים הפוליטי.

<יוגב קרסנטי: בכלל זה גם רביזיוניזם של אירועי מלחמת העולם השנייה ובתוך זה גם השואה, ניסיונות לשכתב מחדש את ההיסטוריה.

<יוגב קרסנטי: כמובן שהדברים האלה מוצאים ביטוי גם אחר כך במתקפות על פרטים, על בנייני הקהילה, על רכוש של הקהילה היהודית.

<יוגב קרסנטי: אני רוצה לדבר פה על פרויקט אחד מני רבים שמשרד התפוצות עושה בתחום המאבק באנטישמיות וזה הפרויקט של ניטור רשת האינטרנט.

<יוגב קרסנטי: משרד התפוצות בעצם רתם את ההייטק הישראלי, מיטב המוחות, לטובת יצירת מערכת שמנטרת את רשת האינטרנט ומנטרת אמירות אנטישמיות ברשת האינטרנט בשפות אנגלית, גרמנית, צרפתית וערבית.

<יוגב קרסנטי: כרגע זאת רק ההתחלה.

<יוגב קרסנטי: המערכת יודעת לזהות שיח אנטישמי בזמן אמת, היא יודעת להגיד מאיפה השיח האנטישמי הזה מגיע, מאיזה אזור, מאיזו מדינה, אפילו ברמה של בתוך עיר, מאיזה פרבר, ויודעת לחלק אותו לשיח אנטישמי, האם מדובר באנטישמיות קלאסית, באנטישמיות חדשה, או בנושא של הכחשת שואה, הגחכת שואה.

<יוגב קרסנטי: המערכת הזאת בעצם מאפשרת לנו לזהות מי הם המפיצים העיקריים בכל מדינה ומדינה, מי הם אלה שמייצרים את השנאה הזאת, כמה אנשים עוקבים אחריהם, מה הקשרים שלהם, אנחנו רואים קשרים בין קבוצות רדיקליות במדינה אחת לקבוצות רדיקליות במדינה אחרת ובסופו של דבר זה מאפשר לנו לפעול נגד אותם מסיתים ופעולה כזאת יכולה להיות פעולה באמצעות חוקים למניעת הסתה או בדרכים אחרות של חינוך, יודעים שמאזור מסוים יש אנטישמיות מסוג מסוים ואז אפשר להתאים מדיניות חינוך ספציפית לאותו אזור, לאותו בית ספר, לאותה מדינה.

<יוגב קרסנטי: מבחינתנו המערכת הזאת זה שירות שאנחנו נותנים לקהילות היהודיות, כמובן לארגונים היהודיים, לכל מי שרואה את עצמו נאבק באנטישמיות.

<יוגב קרסנטי: אנחנו רוצים שהוא יעשה שימוש במידע הזה, אנחנו אוספים את המידע רק ממקורות גלויים ברשת, אנחנו רוצים שייעשה שימוש במידע על ידי רשויות חוק, על ידי סוכנויות, על ידי ארגונים, כדי באמת לנקות את הרשת, להפחית את ההסתה בה ולייצר סביבה אוהדת יותר לקהילות היהודיות, כי מה שמתחיל ברשת לא נגמר ברשת, הוא מגיע לרחוב והרשת היא רק ברומטר לאיזה שהם הלכי רוח.

<יוגב קרסנטי: כאן אולי זה המקום לבקש את עזרת הארגונים, המדינות, הממשלות, המידע יהיה נגיש מחודש ינואר און ליין לכולם, שייקחו את המידע, יעשו בו שימוש ובאמת יתרמו לסביבה אוהדת יותר כלפי הקהילות היהודיות.

<יוגב קרסנטי: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מהארגון שביקש שנקיים את הדיון הזה והם גם הביאו אנשים, הורים וגם סטודנטים, שהם חוו בעצמם אירועים אנטישמיים.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע קודם כל ממר דוד יערי, מנכ"ל הלל לשעבר ועכשיו הוא חבר הנהלה של StandwithUs.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<דוד יערי: אדוני היושב ראש, חברי כנסת ושגרירים נכבדים, קודם כל ראשית ברצוני להודות ליושב ראש, חבר הכנסת אברהם נגוסה, על קיומו של דיון חשוב כזה.

<דוד יערי: זה מצמרר היום שבשנת 2017 רק 72 שנה לאחר סיום השואה, אנחנו עדים להתגברות האנטישמיות בעולם.

<דוד יערי: כיום האנטישמיות בקמפוסים בארצות הברית ובאירופה זולגת גם לתוך הקהילות היהודיות בתפוצות והשאלה הנשאלת כאן מה היא אחריותנו כמדינה ריבונית כלפי אחינו יהודי התפוצות.

<דוד יערי: עלינו בארץ להיות מודעים לאתגרי הקהילות בתפוצות ולסייע להם ככל הנדרש בפיתוח מודעות ויכולות להגנה מפני האיומים ההולכים וגוברים.

<דוד יערי: לאורחים שהגיעו מחו"ל ולקהילות אשר נמצאות בחו"ל וגם לכבוד השגרירים, ברצוני להעביר מסר באנגלית: תודה רבה לכם, השגרירים, שהצטרפתם אלינו היום, זה ממש חשוב לנו ביותר.

<דוד יערי: בעוד עשרה ימים נציין 72 שנים לליל הבדולח, זה היה 9.11.1938 כאשר נשדדו החנויות ונופצו החלונות.

<דוד יערי: זו הייתה קריאת השכמה סופית ליהודים.

<דוד יערי: באותה תקופה זאב ז'בוטינסקי התרוצץ באירופה במרוץ נגד הזמן כדי להזהיר את היהודים מהקורה.

<דוד יערי: אנחנו יודעים מה קרה.

<דוד יערי: האנטישמיות הייתה צריכה לגסוס עם אושוויץ.

<דוד יערי: אין זה מתקבל על הדעת שהאנטישמיות שהיכתה ביהודים במשך אלפי שנים מרימה את ראשה המכוער.

<דוד יערי: אני מאמין שכל עוד היהודי קיים האנטישמיות תתקיים.

<דוד יערי: אנחנו נשמע מסטודנטים שיבטאו את ניסיונם.

<דוד יערי: יוסף קליינמן נמצא איתנו, יוסף שרד את אושוויץ, והיה עד לדברים בלתי אפשריים והיה גם עד במשפט אייכמן.

<דוד יערי: אנחנו צריכים להתבייש שהוא צריך לעמוד כאן איתנו ומאשים אותנו בכך שאיננו עושים דבר.

<דוד יערי: אנשים בעלי רצון טוב, אסור להם להתעלם מהצונאמי שעובר על יהודים בחו"ל.

<דוד יערי: אדמונד בורק היה זה שאמר שהדבר היחיד שמאפשר לרוע לנצח הוא שאנשים טובים לא יעשו דבר.

<דוד יערי: אם אנחנו מדברים על אירועים בארצות הברית אנחנו רואים שיש עלייה ב-86% בקמפוסים וזה כפול ממה שהיה.

<דוד יערי: אנחנו גם רואים שיש בלי סוף הטרדות בבתי ספר.

<דוד יערי: רק הבוקר קיבלתי עדכון מארצות הברית על פתק על הלוקר של תלמיד ושם היה כתוב 'יהודים יישרפו'.

<דוד יערי: זה פשוט מדאיג אותנו.

<דוד יערי: כאשר אני חוויתי אנטישמיות אף פעם לא דיווחתי את זה.

<דוד יערי: הייתי בן 17 בבוסטון עם קבוצת חברים וזרקו עלינו עגבניות וקראו לנו 'יהודים מלוכלכים'.

<דוד יערי: אם ניקח את האירועים האלה שמדווחים, מה הם לעומת אלה שלא דווחו, ב-2017 שום ילד יהודי לא צריך להרגיש שהוא מתבייש בזהותו, הוא צריך ללכת בראש מורם ולדעת שהוא חלק מאומה גדולה ושהמדינה, מדינת ישראל, מאחוריו.

<דוד יערי: אנטישמיות בכל אתר ואתר, זה לא הצד הנכון של ההיסטוריה, וממשלות אשר עוצמות עין נגד הרדיפה של האזרחים היהודים, אתם גם כן בצד הלא נכון של המתרס.

<דוד יערי: כאשר קהילות יהודיות אינן מרגישות ביטחון, ההיסטוריה לימדה אותנו שהיהודים לא יכולים איכשהו לקבל את הביטחון ממקום אחר, זה לא ברור מאליו שאנחנו יושבים כאן בכנסת ומדברים על אנטישמיות בחו"ל, זו אחריות של ישראל לתמוך באחינו שנותרו שם.

<דוד יערי: אנחנו לא יכולים לשבת בשילוב ידיים ולראות איך מתנכלים לאחינו.

<דוד יערי: אנחנו יודעים שיש לנו אחריות זה לזה, כל ישראל ערבים זה לזה.

<דוד יערי: כאשר אנחנו אומרים 'לעולם לא עוד', הכוונה היא בלי סימן שאלה, אלא עם סימן קריאה.

<דוד יערי: לכן, אדוני היושב ראש, חברי כנסת, שגרירים, הבה ונפעל ואני מקווה שאנחנו ניקח את הדברים בצורה פרו אקטיבית וכן נעשה בכל יום בדולח דיון.

<דוד יערי: הגיעו לפה השגרירים ואנחנו מבקשים מהם לפעול בממשלותיהם כדי להוקיע ולהוציא את האפשרות לכך.

<דוד יערי: הוקעה אין בה די, אנחנו צריכים אפס סובלנות.

<דוד יערי: העבירו גם את המסר לממשלותיכם, להגן על היהודים.

<דוד יערי: אנחנו קוראים למזכ"ל האו"ם לעקוב אחר ההתחייבות שלו, למנות שליח מיוחד שיעבוד עם המדינות החברות.

<דוד יערי: במשרד לעניינים אסטרטגיים וגם משרד החוץ וגם אגודות אחרות, צריכים כולם לפעול יחדיו ולהעביר את המידע לאחינו בתפוצות כדי להכשיר את היהודים כדי שיוכלו להגן על עצמם.

<דוד יערי: הבה ונפעל היום ולא נחכה לליל בדולח נוסף.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מנציג המשרד לעניינים אסטרטגיים, בבקשה, עידו דניאל.

<עידו דניאל: תודה רבה, כבוד היושב ראש נגוסה.

<עידו דניאל: חציתי את הקווים ואפילו עברתי קצת בשולחן, אני שמח - - -

אברהם נגוסה: אני רואה שגם עברת תפקיד.

אברהם נגוסה: היית מגיע אלינו כראש ארגון הסטודנטים.

<עידו דניאל: נכון, התכנית למאבק באנטישמיות שנפתחה של התאחדות הסטודנטים, היום אני בכובע אחר.

<עידו דניאל: אני שמח על הדיון הזה כמובן ועל הוועדה בראשותך ועל ההזמנה שלנו לכאן.

<עידו דניאל: דובר פה קצת על קמפוסים, אני רק אגיד שהמשרד לנושאים אסטרטגיים קיבל משימה מממשלת ישראל, להיאבק בדה לגיטימציה של ישראל.

<עידו דניאל: דה לגיטימציה היא דבר גדול, מונח מאוד רחב, עם הרבה מאוד סימפטומים, עם הרבה מאוד משמעויות וגם הרבה מאוד פעילות שמכוונת נגד ישראל ולצערנו, כפי שנאמר כאן על ידי כמה דוברים, גם מידרדרת לכדי אנטישמיות.

<עידו דניאל: דובר כאן על קמפוסים, רק כדי לסבר את האוזן, כי נאמרו כאן כמה דברים סותרים, אני רוצה לתת דוגמה מסקר של ארגון 'עמך' בארצות הברית שהתפרסם רק לאחרונה, שמצא, אגב, קשר ברור בין הימצאות של חברי סגל ואקדמאים שמקדמים חרם על ישראל בפקולטות שלהם לבין תקריות אנטישמיות באותם הקמפוסים.

<עידו דניאל: הם גם מצאו שקמפוסים שבהם יש דוברים ואירועי BDS למכביר נטו יותר גם לארח פעילות אנטי ציונית, כי מישהו כאן הסיק שאולי אנטי ציונות היא לא אנטישמיות וכו'.

<עידו דניאל: אגב, פי שניים יותר אירועים אנטי ציוניים או תקריות אנטי ציוניות באותם קמפוסים.

<עידו דניאל: ואולי הנתון היותר מדאיג מאותו סקר בארצות הברית, שככל שיותר יש פעילות אנטי ציונית בקרב סטדונטים באותו הקמפוס כך יש יותר תקריות אנטישמיות נגד סטודנטים יהודים.

<עידו דניאל: זאת אומרת הסטודנטים היהודים מותקפים והמספרים הם מדאיגים מאוד כי המספר עומד על פי שבעה יותר תקריות באותם קמפוסים שבהם יש פעילות אנטי ציונית שמידרדרת לכדי תקיפות פיזיות, תקיפות מילוליות, של סטודנטים יהודים בקמפוסים.

<עידו דניאל: אז מה עושים?

<עידו דניאל: יש פתרונות.

<עידו דניאל: המשרד בימים אלה מסיים את היערכותו מחדש בעקבות אותה החלטת ממשלה.

<עידו דניאל: יש כבר פעילות בשטח, יש לנו שיתופי פעולה עם ארגונים רבים ומגוונים בשטח, גם בקמפוסים ומחוצה להם.

<עידו דניאל: ארגונים, אני לא אזכיר בשמם, אני מכבד את החלטתם שלא לדבר על שיתוף הפעולה בינינו, אבל אני כן רוצה להגיד כאן לפרוטוקול שיש עשייה רבה מאוד בתחום הזה, הוא בראש מעייננו וגם בראש מעיינם של הקולגות שלי במשרדי הממשלה האחרים וכמובן מההיכרות שלי עם התחום הזה והארגונים היהודיים וארגוני החברה האזרחית, שהפעילות שלהם מבורכת בנושא הזה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו מרן יעקובי, מנהל המחלקה למאבק באנטישמיות במשרד החוץ.

<רן יעקובי: תודה רבה, אדוני היושב ראש, שלום לכולם.

<רן יעקובי: אני חושב שכפי שציין חבר הכנסת ד"ר נחמן שי, השגרירויות מסייעות והרבה, הן בעצם בחזית בקשר היומיומי עם הקהילות היהודיות בארגונים השונים, גם עם המפלגות הפוליטיות, עם הממשלות המקומיות, העיריות, אבל גם צדק מר חגואל, שנאלץ לעזוב, כשאמר שהאחריות היא של המדינות שהיהודים האלה הם אזרחיהם.

<רן יעקובי: זו האחריות העליונה, כמו לכל אזרח אחר, השגרירויות הישראליות הן שם כדי לסייע ולהאיר את הדברים, ב-א' וב-ע'.

<רן יעקובי: אנחנו עבדנו בשנה האחרונה, וציין את זה גם השגריר הגרמני, על הגדרת האנטישמיות של הברית הבינלאומית לשימור זכר השואה, IHRA, ממשלת גרמניה, כמו ממשלת אוסטריה, כמו ממשלת רומניה, ממשלת בולגריה, לפני שבוע וחצי, וקריאה של הפרלמנט האירופי לכל המוסדות והמדינות החברות בו לאמץ וליישם את הגדרת האנטישמיות.

<רן יעקובי: זה חלק מהנושאים שמשרד החוץ יחד עם מדינות שונות, ארגונים, משרדי ממשלה, מקדם.

<רן יעקובי: זה מוביל אותי לשני נושאים שבשל הזמן אני אתמקד רק בהם.

<רן יעקובי: האחד זה דיאלוגים בנושא המאבק באנטישמיות.

<רן יעקובי: רק השנה קיימנו, ואני מקווה שזה ימשיך ויהפוך למסורת, דיאלוג עם האיחוד האירופי.

<רן יעקובי: הנציבה למשפט, יורובה, הייתה כאן בראש משלחת, יחד עם המתאמת, עם קטרינה פון שנורביין, למאבק באנטישמיות, וקיימנו דיאלוג כאן במשרד החוץ.

<רן יעקובי: גם עם עמיתינו הצרפתים, הוזמנו לפריס השנה וקיימנו בדרגים הכי גבוהים דיאלוג למאבק באנטישמיות, דיאלוג שגם היו לו הדים בתקשורת, וזה חשוב שהאזרחים הרגילים, שזה לא היום יום שלהם רואים שזה נושא שמעסיק את הממשלות שלהם.

<רן יעקובי: זה מוביל אותי לאירוע שאנחנו מכנסים בין ה-19 ל-21 במרץ 2018.

<רן יעקובי: משרד החוץ מוביל, שותפים לו גם המשרד לענייני תפוצות, שיש לו פה נציג, גם משרד המשפטים מצטרף לדבר הזה ואנחנו מנסים את כל הנושאים שהעלינו פה, את כל התחומים, הז'אנרים, ממשפט ועד ספורט, מקהילות בצפון אמריקה וקהילות באירופה ובדרום אמריקה, מה שמטריד אותם, מה שמעיק עליהם בתחום האנטישמיות, להביא אל הבמה יחד עם אורחים מארצות הברית, מגרמניה, מצרפת, מהאיחוד האירופי, אירוע שייפתח על ידי ראש הממשלה ועל ידי סגן נשיא הנציבות האירופית, מר טימרמנס שהואיל ויגיע, שרים ישראלים, שרים מחו"ל שיוזמנו על ידי שרת המשפטים וישתתפו בדיונים שלנו.

<רן יעקובי: אני מזמין גם את כל הנוכחים ואחר כך כמובן אני אשמח לתת מידע, יש איתי קצת חומרים כאן.

<רן יעקובי: כל הנושאים שכולנו מעלים, כל אחד בזווית שלו, בנישה שלו, בארגון שלו, אנחנו רוצים לכנס ביחד לכנס אחד גלובלי שממנו תצא גם קריאה למאבק באנטישמיות וגם, אני מאוד מקווה, דרכים אפקטיביות לפעולה בנושא.

<רן יעקובי: תודה לכולם, תודה ליושב ראש.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה, בבקשה, גב' דגנית סנקר.

<דגנית סנקר: אז אני רק אומר שבהמשך לכל מה שנאמר כאן משרד העלייה והקליטה עוסק גם הוא בסוגיות האלה, מסתכל בתוך הקהילות, בתוך הארצות, ופועל בארבע השנים האחרונות, אחרי החלטה שהובלה לעבור לעניין הפרו אקטיבי, לעבור לעניין של עידוד עלייה באופן פרו אקטיבי ולהיות נוכח במקומות הללו.

<דגנית סנקר: אנחנו פועלים בכל הארצות שהוזכרו כאן, אבל גם בארצות נוספות כמו דרום אמריקה והונגריה.

<דגנית סנקר: שרת העלייה והקליטה תמשיך לעסוק בזה גם בשנים הקרובות באמצעות המוסדות הלאומיים וביחד איתם.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני עכשיו חוזר ל-StandwithUs, למנכ"ל של הארגון, מייקל דיקסון.

אברהם נגוסה: לאחר מכן אני רוצה שהאנשים שבאו מארצות הברית יציגו את האירוע שהם עברו, אבל אני מבקש שנעשה את זה בקיצור, כי הזמן שלנו רץ.

<מייקל דיקסון: תודה רבה.

<מייקל דיקסון: חברי כנסת מכובדים, שגרירים, מארגנים ואורחים, תודה רבה שהזמנתם אותנו לוועדה הזו.

<מייקל דיקסון: היום אנחנו שומעים עדויות חשובות, אנחנו מוצאים את עצמנו בזמן מאתגר במיוחד, אנחנו רואים שיש גל אנטישמיות עולה, גם מצד הקיצוניים מימין וגם מצד הקיצוניים בשמאל.

<מייקל דיקסון: הם מנצלים את ההזדמנות להכפיש את הציונות, הם משווים אותה לפשיזם.

<מייקל דיקסון: יש עליונות של הגזע הלבן, כמו ריצ'רד ספנסר שמשתמש בציונות ובישראל כדי לצפות את הדעות שלו באיזה שהוא מעטֶה.

<מייקל דיקסון: אנחנו חייבים להילחם באנטישמיות גם מהצד השמאלי של המפה וגם מהצד הימני של המפה, הם מזינים האחד את השני.

<מייקל דיקסון: לעתים קרובות יותר מדי קבוצות, שיש להם כינויים שמסתירים את האג'נדה שלהם, למשל סטודנטים לטובת פלסטינה, מעמידים פנים שהקמפיינים הגזעניים שלהם כנגד ישראל קשורים לתמיכה שלהם בקבוצות אחרות.

<מייקל דיקסון: הם מזייפים תמיכה בקבוצות מיעוט, אבל התמיכה שלהם לא אמיתית.

<מייקל דיקסון: המטרה האמיתית שלהם היא להטות את המטרות האלה כשהמטרה היא המדינה היחידה היהודית בעולם.

<מייקל דיקסון: הזיכרון של השואה מתאר את היהודים דווקא כנאצים.

<מייקל דיקסון: זו סטירה בפנים, זה לא פרו פלסטיני, אלא אנטי ישראלי ואנטישמי.

<מייקל דיקסון: אנחנו נשמע היום עדויות מסטודנטים, מאנשים צעירים שהושתקו למעשה בקמפוסים כשהביעו תמיכה בישראל.

<מייקל דיקסון: אנחנו לא נוכל לסבול זאת.

<מייקל דיקסון: בשבוע האחרון ראינו דימויים אנטישמיים שפורסמו על ידי פרופסור באוניברסיטה, ראינו קומיקס שמתאר את אלן דרשוביץ', זה היה בעיתון סטודנטים ב- UC Berkeley.

<מייקל דיקסון: ומנהיג יהודי שהיה מועמד בקנדה באגודת סטודנטים נאלץ לעמוד מול קמפיין מלא שנאה ומלא הכפשות.

<מייקל דיקסון: כאן בכנסת הפוליטיקאים נמצאים בחזית, וכך צריך להיות, הם הלב הפועם של הדמוקרטיה הישראלית ומי שצופה בדמוקרטיה בישראל אפשר להראות לו את מה שאמר אחמד טיבי, כיצד הוא ניסה להטות את הנושא שלנו פה.

<מייקל דיקסון: אבל עבור האויבים של ישראל אין הדבר קשור למה שישראל עושה, אלא העובדה שישראל קיימת.

<מייקל דיקסון: אנחנו צריכים להבין בדיוק עם מה אנחנו מתמודדים, האויבים שלנו נחושים ואנחנו צריכים להיות נחושים פי כמה.

<מייקל דיקסון: אנחנו צריכים לחנך, אנחנו צריכים להביא את האמת, לספר את הסיפור של ישראל, הסיפור בן אלפיים השנה של העם היהודי, הקשר שלעולם לא נפסק עם מדינת ישראל, שהיא כיום מדינה מודרנית, דמוקרטית.

<מייקל דיקסון: המארגנים של StandwithUs מתייחסים לנושאים האלה במאמצים חינוכיים ברחבי העולם כולו, מארצות הברית ועד בריטניה, אמריקה הלטינית ואירופה, יש חומרי וידיאו וחומרים נוספים.

<מייקל דיקסון: האסטרטגיה פונה לכל הגילאים, לכל בתי הספר, לקמפוסים, מנסים להתמודד עם ה-BDS בדרכים שונות, גם ברשתות החברתיות הצלחנו להגיע למעבר ל-100 מיליון איש.

<מייקל דיקסון: אנחנו רוצים להגיע לכך שיותר ויותר סטודנטים לא יהודים ומנהיגים לא יהודיים יגיעו לישראל לקיים כנס.

<מייקל דיקסון: יש לנו כנס שיהיה בלוס אנג'לס בינואר.

<מייקל דיקסון: בשבועות האחרונים בקליפורניה הייתה הכרה בכך שאנטי ציוניות הרבה פעמים מידרדרת לאנטישמיות.

<מייקל דיקסון: זה מודל מצוין למה שאוניברסיטאות יכולות לעשות כדי להתמודד עם האנטישמיות.

<מייקל דיקסון: בוויסקונסין ראינו שהם הפכו למדינה ה-24 שמתנגדת באופן רשמי ל-BDS.

<מייקל דיקסון: המושל הוציא חוק שאין לעשות קשר עסקי עם שום עסק שיוצא כנגד ישראל.

<מייקל דיקסון: בקנדה ראינו גם פעולות דומות בנושא ושמענו גם מהשגרירים של בריסל, האיחוד האירופי לאחרונה תמך בהגדרה של האנטישמיות וזה עזר לנתן שרנסקי בפעולה כנגד האנטישמיות.

<מייקל דיקסון: בסך הכול ה-BDS מאבדים כוח, אבל אסור לנו להפסיק את המאבק.

<מייקל דיקסון: אנחנו רוצים שתמשיכו במאמצים שלכם, אל תגבילו אותם, תמשיכו לעבוד כנגד הדה לגיטימציה, כנגד האנטישמיות אל מול המדינה היהודית.

<מייקל דיקסון: זו מלחמה על האמת.

<מייקל דיקסון: זו לא רק מלחמה של ישראל, אנחנו רוצים לעבוד איתכם, לעבוד סביב השעון, להראות שישראל מקבלת יחס הוגן בכל העולם כולו.

<מייקל דיקסון: אתם יכולים להיות סמוכים ובטוחים שהרבה אנשים תומכים בישראל מגוונים שונים, מרקעים שונים, גם נוצרים, גם מוסלמים, מהשמאל, מהימין, קונסרבטיבים, אנשים מקהילת הלהט"בים ואנשים נוספים, מדינות נוספות, חברים רבים שאומרים, אנחנו שומעים כל הזמן, הם איתנו, they Stand with Us.

<מייקל דיקסון: אנחנו קוראים לכולם, וגם לחברים הלא יהודים שלנו, לצאת כנגד האנטישמיות אל מול היהודים, לצאת כנגד הפעילות כנגד המדינה היהודית.

<מייקל דיקסון: אנחנו חייבים לאחד כוחות ולומר לא עוד.

<מייקל דיקסון: אדוני היושב ראש, חברי הוועדה, אנחנו מודים לכם על תמיכתכם.

<מייקל דיקסון: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע עכשיו עדויות מהסטודנטים שבאו במיוחד מארצות הברית.

אברהם נגוסה: בשם הוועדה אני מאוד מודה לכם שהגעתם במיוחד לפגישה הזו כדי לשתף אותנו במה שאתם עברתם.

אברהם נגוסה: נתחיל עם זאכרי זימר.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<זאכרי זימר: תודה רבה ובוקר טוב.

<זאכרי זימר: היושב ראש נגוסה, שגרירים נכבדים.

<זאכרי זימר: ב-1949 סבי, אלן זימר, עזב את ביתו בניו יורק כדי לבוא לז'נבה, אז היו מכסות על מספר היהודים שלומדים רפואה.

<זאכרי זימר: הוא סיים ראשון בכיתה כיוון ששם לא היו מכסות.

<זאכרי זימר: מכסות היום כבר אין יותר וזה דבר שאנחנו משבחים אותו, אבל אני הגשתי בקשה, אולי לא יקבלו את פנייתי להירשם, אבל בכל זאת אנחנו רואים שבאוניברסיטת ג'ורג'טאון או במקומות אחרים יש צלבי קרס.

<זאכרי זימר: אני רואה מה שהולך במכללות ואני רואה את הכוח האקדמי שלהם, אני רואה גם שהאנטישמיות עולה שם.

<זאכרי זימר: לדאבוני זה דבר קשה ביותר.

<זאכרי זימר: גם היוזמה של 'עמך' הראתה שיש עלייה באנטישמיות ב-2015 וגם השנה.

<זאכרי זימר: המפגש הראשון שלי היה ב-UCLA ב-2015, היו כאלה שהצליפו בי וגם שמו אותי מאחור, שם ישבו יהודים.

<זאכרי זימר: לא עשיתי דבר, לא ידעתי מה לעשות, אבל בסופו של דבר אני פניתי לפדרציה היהודית ושם הם הקימו מעין מבנה שנקרא I can.

<זאכרי זימר: אנחנו רואים שלמדנו מ- StandwithUsאיך להתמודד במכללות.

<זאכרי זימר: אנחנו ראינו שה-BDS הוא זה שמתחרה על לב הסטודנטים והשניים הם אלה שנלחמים בישראל באמצעות המלחמה נגד האפתיות לגבי ישראל ואחר כך ישנם אלה שהם הרבה יותר לצד הפלסטינים מאשר לצד הישראלים, גם אם הם אדישים יחסית.

<זאכרי זימר: אנחנו ראינו שהם הצביעו כולם בעד הפלסטינים יותר מאשר למען הישראלים.

<זאכרי זימר: אותנו מעודדים לקרוא עברית ולחגוג, אבל מה עם התרבות?

<זאכרי זימר: מה עם ישראל?

<זאכרי זימר: אנחנו צריכים בכל זאת להתמקד בעניין של ממלכתיות, כי כיום חבריי נפגעים ולכן ישראל צריכה לעשות יותר.

<זאכרי זימר: אני יכול לומר שאצלנו אם אתה לא עומד לצד מישהו הרי שאין לך סיוע.

<זאכרי זימר: אני לא חושש, אני מאוכזב.

<זאכרי זימר: אני אוהב את ישראל, חשבתי על עלייה הרבה, אבל באמריקה אנחנו זכאים להיעדר אנטישמיות כבר היום.

<זאכרי זימר: לומר שלהיות בישראל זה דבר אחד, אבל אתם צריכים בכל זאת לעשות דברים כי היהודים במכללות צריכים לדעת יותר על ישראל ולדבר עליה בלהט.

<זאכרי זימר: אני יכול לעשות את זה, אני יכול לומר שיש עוד דרכים חוץ מ-Birthright, הגיע הזמן שאנחנו נפעל יחדיו ונעשה את הדברים נכון.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תמיר אורן, מפקד במילואים בצנחנים שסייר בקמפוסים בארצות הברית.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<תמיר אורן: תודה רבה.

<תמיר אורן: אני אשמח אם נתחיל בסרטון הקצר שהבאתי.

<תמיר אורן: (הקרנת סרטון).

<תמיר אורן: אז אני הגעתי כישראלי, כסטודנט, לשתף על החיים שלי בישראל ולשתף מהזווית שלי איך אני רואה את מדינת ישראל ואת החיים כאן, בתור קצין בצנחנים במילואים ובתור אזרח.

<תמיר אורן: הגעתי לקליפורניה, שם ראינו את ההפגנה הזאת, קריאות של 'רוצח', 'היטלר', 'פושע מלחמה', אנשים לא נתנו לי לדבר, אמרו שיש לי אישית דם על הידיים וניסו לעצור אותי, למנוע ממני לדבר בקמפוסים בקליפורניה.

<תמיר אורן: על התמונות שלהם ראיתי את מפת מדינת ישראל מגואלת בדם וכל זה היה בקמפוס שבו היו יותר מ-60 מפגינים שבצורה מאוד מתואמת הגיעו לשם כדי לעצור את האירוע מלהתקיים.

<תמיר אורן: יומיים אחרי האירוע הזה, שראיתם כאן בסרטון, נקראתי לאוניברסיטת UCLA בקליפורניה, שם הייתה הצעה לחרם BDS על מדינת ישראל במסגרת הפעילות הסטודנטיאלית.

<תמיר אורן: באולם היו כ-500 סטודנטים, 150 סטודנטים עמדו בתור למיקרופון האנטי ישראלי כדי להגיד את ההצהרות שלהם, במיקרופון הישראלי היו 20.

<תמיר אורן: מאנשים שדיברו שמעתי קריאות על סחר באיברים בסיני מטעם ממשלת ישראל, קריאות from the river to the sea Palestine will be free, מהנהר ועד הים, ואנחנו יודעים מה זה אומר, על העובדה שמדינת ישראל הורגת 300 פלסטינאים בחודש באופן סיסטמתי ושיטתי מלא מעט מהדוברים, כנראה זו הייתה אחת מההצהרות שהם קיבלו לפני זה ועוד ועוד.

<תמיר אורן: אני חייב להגיד לכם, מניסיון מאוד פרקטי ומעשי בשטח, כאחד שעובד עם סטודנטים ונמצא בארצות הברית ובאירופה, אין פה עניין של ימין ושמאל, אין פה עניין פוליטי, אם אני מתנגד למדיניות מסוימת של הממשלה או לא, כמו שטענו פה לפני, יש פה משהו חד משמעי והוא נגד מדינת ישראל כמדינתו של העם היהודי.

<תמיר אורן: אני רוצה לסכם ולהגיד שאני קצין בצנחנים, הייתי חייל במלחמת לבנון השנייה, הייתי קצין במבצע 'עופרת יצוקה' ובמבצע 'צוק איתן' ברצועת עזה ואני חייב להגיד שאני מאוד בטוח ביכולת של מדינת ישראל והצבא שלנו להתמודד עם האויבים הפיזיים כשהם מתדפקים על דלתותינו, אבל בצורה לא קלישאתית אני אגיד שיש פה מלחמה.

<תמיר אורן: יש פה מאבק של סטודנטים יהודים וגם המון סטודנטים לא יהודים שרוצים לתמוך במדינת ישראל, לא כי הם אנטי פלסטינאים, כי הם פרו ישראלים, כי הם רוצים לתמוך בזכות של מדינת ישראל להתקיים ולשם זה אנחנו צריכים לתמוך בהם ולעזור להם כדי שירגישו גאים בקמפוס.

<תמיר אורן: תודה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: רבקי סבו, נשיאה לשעבר של ארגון פרו ישראלי בקמפוס בארצות הברית.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<רבקה סבו: תודה.

<רבקה סבו: תודה שקיבלתם אותי כי תמיד רציתי להביא את ישראל לקמפוס לאחר שהשלמתי את פעילותי בדרום, אני גם הקמתי מועדון למען ישראל בארצות הברית.

<רבקה סבו: ב-2015-2016 היו לי תכניות, אבל סטודנטים החליטו ללכת ולפעול נגדי וכך במקום להילחם ולהוקיע את ישראל הם שלחו זאת לכל הסטודנטים ורק 400 יהודים היו בקמפוס וזה היה ממש בלתי נסבל.

<רבקה סבו: הנציגה של הסטודנטים הייתה צריכה לייצג אותנו, אז אמרנו בכל הכבוד שהיא צריכה להתפטר, כי היא הייתה נגדנו, אבל שום דבר לא יצא מזה וגם המינהל לא פעל נגדה, אנחנו היינו צריכים לפעול.

<רבקה סבו: בשבוע שלאחר מכן קמתי במפגש הסנאט והתחלתי לקרוא מסמך וקראתי לכל הנשיאים אשר הם נגד התנועה הזו.

<רבקה סבו: היו שם הרבה יותר אנטי ישראלים, אבל אני קראתי, קראו לי נאצית, קראו לי פשיסטית, הסטודנטים ניסו להפחיד אותנו והייתי מאוימת, אבל בכל זאת לא זזתי.

<רבקה סבו: כשהגיעה המשטרה חשבתי שהיא באה להגן עלינו מכל ההפרעות מסביב, אבל המשטרה דווקא באה אליי ונתנו לי 30 שניות לסיים את דבריי.

<רבקה סבו: 15 שניות אחר כך הורדתי את המיקרופון והם כבלו אותי ולקחו אותי.

<רבקה סבו: (הקרנת סרטון).

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: מה אני יכול להגיד לך?

אברהם נגוסה: את הגיבורה שלנו.

אברהם נגוסה: אני מתנצל בפני השגרירים ובפני האורחים על כך שעליי לעצור את הישיבה, אני צריך ללכת להצבעה.

אברהם נגוסה: אני אצביע ואחזור.

נחמן שי: תצביע נכון לפחות.

אברהם נגוסה: אנחנו ממשיכים את הדיון שלנו.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נשמע מלורטה קאש, סגנית נשיא ב-StandwithUs, אנטישמיות בקמפוסים בבריטניה.

<לורטה קאש: חברי כנסת נכבדים, תודה רבה שהזמנתם אותי להשתתף.

<לורטה קאש: שמי לורטה קאש ואני הסגנית של יושב ראש StandwithUs.

<לורטה קאש: אני רוצה לדבר על האירועים שקורים באזור שלנו ואני רוצה להדגיש את ההבנה שלנו יותר מתמיד שפעילויות כנגד ישראל הן סימביוטיות לפעילויות אנטישמיות.

<לורטה קאש: אי אפשר להבחין בין השניים.

<לורטה קאש: זה קן צרעות שנפתח ונחשף גם במפלגת הלייבור הבריטית.

<לורטה קאש: את הדבר ניסו לטאטא, מרק רובין כמובן לא ענה להזמנה שלנו להשתתף באירוע של 100 שנה להצהרת בלפור.

<לורטה קאש: המפלגות הגיעו למצב שבו חלק מהמנהיגים הם אנטישמים בעצמם.

<לורטה קאש: האנטישמיות כמובן אינה אקסקלוסיבית לצד השמאלי של המפה, כפי שנאמר גם קודם לכן, אבל כיום יותר מתמיד יש מודעות לבעייתיות בהבנה שלא מדובר באווירה פוליטית, זו אנטישמיות טהורה, גזענות לשמה.

<לורטה קאש: כפי ששמעתם משגרירים רבים במדינות באירופה, הבעיה חמורה משהיא בבריטניה, הרבה פעמים הדברים נתקלים באלימות כנגד יהודים.

<לורטה קאש: היו מקרים, אתם יודעים, גם בקמפוסים בבריטניה, חלקם מקרים שאני אתאר בפניכם, ראינו עלונים שחולקו בקיימברידג', היו ניסיונות הפחדה וגם אלימות כלפי סטודנטים.

<לורטה קאש: היו כאלה שניסו לעשות מחקר לטובת ישראל, גם לא יהודים.

<לורטה קאש: כשדוברים ישראלים מגיעים לקמפוס, הרבה פעמים נמצאים בקהל אנשים שצועקים ומפריעים להם לנאום.

<לורטה קאש: הטענות הן כנגד המדינה היהודית והפשעים של המדינה, אנחנו רואים את כלי התקשורת כדוגמת אל ג'זירה.

<לורטה קאש: אנחנו רואים תעמולה שנעשית גם שם.

<לורטה קאש: אנחנו רואים התפשטות מהקמפוסים החוצה.

<לורטה קאש: אף סטודנט לא צריך להרגיש מאוים כיוון שהוא יהודי או תומך בישראל.

<לורטה קאש: ב- StandwithUs בריטניה אנחנו פועלים כנגד האנטישמיות באוניברסיטאות, ראינו מקרה לאחרונה, בשבוע האפרטהייד כנגד ישראל, היה דגש לכך שלאוניברסיטאות יש את האחריות לשמור על הסטודנטים שלהם ולא לאפשר כאלה פעילויות.

<לורטה קאש: נושא חיובי נוסף הוא הפעילות כנגד תנועת ה-BDS, יש קולג'ים שלא הסכימו לקבל את ההגדרה של האיחוד האירופי כנגד האנטישמיות.

<לורטה קאש: בינתיים StandwithUs פועלים באופן פרו אקטיבי כדי ליצור קואליציה של יהודים ולא יהודים על מנת להתמודד עם פעולות ה-BDS.

<לורטה קאש: נושא נוסף שאנחנו צריכים לעשות הוא לחנך את הסטודנטים, גם תלמידי תיכון, עוד לפני שמגיעים לקמפוסים.

<לורטה קאש: אנחנו נחושים לעבוד בכיוונים האלה.

<לורטה קאש: אנחנו מתייחסים לנושאים שסטודנטים רבים נמנעים מלהביע אותם.

<לורטה קאש: אם הם לא ילמדו את התכנית שלנו הם יימנעו מלהגיב ולרוע המזל הרבה סטודנטים מגיעים לאוניברסיטאות ויש להם ידע מועט מאוד על ישראל, ידע מועט מאוד על הציונות והם מעדיפים לנתק את עצמם מהזהות היהודית בכלל.

<לורטה קאש: לכן אנחנו השקנו עכשיו תכנית מנהיגות נוספת בבתי הספר התיכוניים בבריטניה ואנחנו מאפשרים לתלמידים להביע את עצמם, לדבר על נושאים בקול.

<לורטה קאש: תכנית נוספת, 'דע את זכויותיך', תכנית שהשקנו לאחרונה גם בבריטניה, בה אנחנו מעצבים אנשים צעירים על מנת שיידעו את הזכויות שלהם, ידברו בעד עצמם, ילמדו על ישראל ויהדות.

<לורטה קאש: אנחנו עובדים עם קהילות שונות, זה לא פוליטיקה, זה חינוך טהור.

<לורטה קאש: יש טיולים שנוסעים לישראל, אירועים שונים.

<לורטה קאש: לסיכום, השבוע אנחנו נחגוג 100 שנה להצהרת בלפור.

<לורטה קאש: ראש הממשלה, תרזה מיי, אמרה שזו הזדמנות מצוינת להדגים את התפקיד החשוב שיש למדינת היהודים ואנחנו מציינים את האירוע הזה בגאווה.

<לורטה קאש: אנחנו חולקים את אותם הערכים המשותפים ואת היחס.

<לורטה קאש: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו גם פה בוועדה נציין בעוד שבוע בנושא של הצהרת בלפור.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נשמע מד"ר צ'רלס סמול, מנהל המכון לחקר האנטישמיות והמדיניות הגלובלית (ISGAP), העבודה שאתם עושים מאוד - - - אני רוצה להודות לכם על העבודה שאתם עושים.

אברהם נגוסה: הייתה לי הזכות להשתתף באחד מהכנסים הבינלאומיים שלכם באוניברסיטת אוקספורד השנה ואני רק רוצה להגיד תודה שבאתם לשתף אותנו.

<צ'רלס סמול: תודה רבה, לכבוד הוא לי להיות כאן, ד"ר נגוסה, חברי הכנסת.

<צ'רלס סמול: תודה רבה על העבודה הנהדרת שאתם עושים.

<צ'רלס סמול: אתה בהחלט דוגמה לפעילות שצריך לעשות חבר כנסת.

<צ'רלס סמול: ד"ר תבורי, שנמצאת גם איתנו.

<צ'רלס סמול: ISGAP הוא המוסד ללימוד ולחקר אנטישמיות בעולם, יש לנו משרדים בניו יורק, אנחנו ארגון ללא מטרת רווח, נמצאים גם בקנדה, באיחוד האירופי ובישראל.

<צ'רלס סמול: אנחנו מנסים לערוך מחקר אקדמי, ליצור מקום באוניברסיטאות לסטודנטים.

<צ'רלס סמול: כפי ששמענו גם קודם לכן, יש צורך שהם ימצאו מקום ויוכלו לדבר על הנושאים האלה בכיתות השונות באקדמיה, בצורה אקדמית, לדבר, לדון.

<צ'רלס סמול: אנחנו עורכים פרויקטים של חקר אקדמי באוניברסיטאות בעולם כולו, בכלל זה קולומביה, אוניברסיטה בקייב, שיש לנו שם גם תכנית ומעבר לזאת במקומות נוספים.

<צ'רלס סמול: תכנית חשובה, שגם ד"ר נגוסה השתתף בה, בכל קיץ באוניברסיטת אוקספורד, אנחנו מביאים פרופסורים מרחבי העולם כולו והם מגיעים לאוקספורד לתכנית הכשרה מרוכזת, כיצד ליצור קורס שמדבר על אנטישמיות בעולם והמלחמה באנטישמיות.

<צ'רלס סמול: אנחנו מכשירים את הפרופסורים והמרצים, אנחנו עוזרים להם, הם בונים תכנית כזו, חוזרים חזרה לאוניברסיטאות שלהם ושם הם מלמדים את הקורסים על נושאים רלוונטיים ועדכניים שקשורים לאנטישמיות.

<צ'רלס סמול: יותר מ-90% מהבוגרים שלנו אכן מלמדים קורסים שהסטודנטים צוברים עבורם נקודות.

<צ'רלס סמול: מדובר בסורבון, באוקספורד, אוניברסיטת הומבולדט בברלין, ברוסיה, סין, הודו, מרוקו, פקיסטן, סנגל, והרשימה ממשיכה הלאה, מאמריקה, מהצפון ועד הדרום.

<צ'רלס סמול: אנחנו יוצרים קבוצה של אנשי אקדמיה, בפעם הראשונה.

<צ'רלס סמול: למעשה לפני שהתכנית שלנו התחילה, לפני שלוש שנים, לא היו קורסים באקדמיה שעסקו בנושא האנטישמיות, הגדרתה, הקשר בין הדמוניזציה כלפי מדינת ישראל, האנטישמיות הישנה, הגזענות והעובדה שצריכים לפרק את הנושאים העכשוויים של האנטישמיות, של התקפת היהודים והעם היהודי.

<צ'רלס סמול: אנחנ ומסתכלים על זה לא רק בצורה תיאורית, אלא גם מנקודת מבט של אנליזה, גישה בין תחומית, גישה ביקורתית.

<צ'רלס סמול: אנחנו מסתכלים על הדיאלוג, אנחנו שואלים שאלות.

<צ'רלס סמול: למשל כשמדינות מובילות במערב עושות עסקאות עם משטרים שונים שקוראים להשמדת המדינה היהודית, האם זה דבר שאפשר לעשות אותו, מה קורה כשאוניברסיטאות שונות מקבלות מימון מקרב גורמים שיוצאים כנגד מדינת ישראל.

<צ'רלס סמול: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: נמצא איתנו גם ניצול שואה, מר יוסף קליינמן, בבקשה.

<יוסף קליינמן: שמי יוסף קליינמן, הייתי עד במשפט אייכמן.

<יוסף קליינמן: הגעתי לאושוויץ ב-22 במאי 1944, השבוע הראשון של השמדת יהודי הונגריה.

<יוסף קליינמן: אני הייתי בן 14, אחי היה 15.5 ואחות בת 11 ואמא ואבא.

<יוסף קליינמן: בסלקציה מתחת לרכבת הפרידו ביני לבין ההורים, אני ואחי נבחרנו להיכנס לעבודה ואבא ואמא ואחותי נידונו למוות עם כל שאר היהודים בטרנספורט.

<יוסף קליינמן: נכנסנו למחנה, קיבלנו בגדים.

<יוסף קליינמן: הנה, זה הכובע שלי מהכניסה לאושוויץ.

<יוסף קליינמן: באושוויץ נבחרו למות בדרך כלל 80% מבאי אושוויץ, אני לא היסטוריון ולא חוקר, ככה דיברו.

<יוסף קליינמן: 80% לא זכו להיכנס למחנה, כל השאר נכנסו למחנה לעבודה.

<יוסף קליינמן: היו אלה ימי השיא של מחנה אושוויץ, תוך פרק זמן של שבעה שבועות, מ-16 במאי עד 7 ביולי הובאו לאושוויץ 438,000 מיהודי הונגריה.

<יוסף קליינמן: ארבע ארובות עבדו, כשזה לא הספיק חפרו בורות ושרפו גוויות בתוך בורות.

<יוסף קליינמן: היו ימים שהעשן לא עלה לשמים, אלא היה מתפזר והיה מכסה את כל רחבי אושוויץ.

<יוסף קליינמן: אמצע היום, ענן שחור.

<יוסף קליינמן: כל אלה שנבחרו לעבודה נשלחו לגרמניה לעבודה, אבל מתוכם הוציאו את כל הנערים מגיל 14 עד 16, לא נתנו להם לצאת מאושוויץ.

<יוסף קליינמן: היינו תחת פיקוחו האישי של ד"ר מנגלה.

<יוסף קליינמן: זה היה עם יהודי הונגריה, אחר כך התחילו להגיע יהודים מגטו לודז'.

<יוסף קליינמן: מספר הנערים הלך וגדל, כל משלוח שעזב את אושוויץ, עשו לו סלקציה ולא נתנו לנו לצאת.

<יוסף קליינמן: לא קיבלנו מספר על היד ולא עבודה, דבר מוזר ביותר.

<יוסף קליינמן: אחרי שיהודי לודז' התחילו להגיע גם הנערים שלהם הצטרפו אלינו וכך הגענו ולקראת ראש השנה היינו כבר בערך 3,000 נערים מגיל 14 עד 16.

<יוסף קליינמן: היה נוהג באושוויץ שכל החגים היהודיים, ראש השנה, יום כיפור, שמחת תורה, מחסלים את כל אלה שלא עובדים, כל החולים וכל אלה שלא מביאים תועלת לרייך הגרמני.

<יוסף קליינמן: הנוהג הזה קראו הקלנדר של גבלס.

<יוסף קליינמן: גבלס היה שר התעמולה של היטלר ועל שמו נקרא הנוהג הזה, לחסל את כל אלה שלא עובדים.

<יוסף קליינמן: כך מצאנו את עצמנו, כ-3,000 נערים, בלי עבודה.

<יוסף קליינמן: יומיים לפני ראש השנה ד"ר מנגלה עשה מסדר ובחר בערך כ-1,000 נערים.

<יוסף קליינמן: החזיקו אותם עד מוצאי ראש השנה ולקחו אותם להשמדה, אני הייתי ביניהם, אבל הצלחתי לברוח.

<יוסף קליינמן: ה-1,000 השני נבחר בערב יום כיפור, ד"ר מנגלה בא וזרקו קרש על יד עמוד של מגרש כדורגל.

<יוסף קליינמן: הוציאו את כולנו למגרש כדורגל, הוא בחר נער גבוה ולקח אותו אל העמוד וציווה לדפוק קרש, עשה את האות ד', הוא ציווה על כולנו לעבור מתחת לקרש, כל מי שראשו לא נגע בקרש נגזר דינו למות.

<יוסף קליינמן: לא שמענו מעולם על דבר כזה.

<יוסף קליינמן: שלוש פעמים חמקתי מהסלקציה הזאת.

<יוסף קליינמן: כ-1,000 נערים לא השיגו את הגובה הדרוש, יומיים אחרי ראש השנה לקחו אותם להשמדה.

<יוסף קליינמן: נשארנו כ-1,000, ידענו שנשאר לנו רק כמה ימים לחיות.

<יוסף קליינמן: 10 נערים, אני ואחי בתוכם, הצלחנו להסתנן למשלוח שעמד להישלח לגרמניה.

<יוסף קליינמן: הסתננו לתוכו, 10 נערים בתוך 1,500 מבוגרים, הסתננו לתוך המשלוח הזה ועזבנו את אושוויץ.

<יוסף קליינמן: ארבעה ימים אחר כך בשמחת תורה לקחו את כל השאר.

<יוסף קליינמן: בערך נשארו, כך אומרים, בין 100 ל-150.

<יוסף קליינמן: כל הפרשה הזאת לא הייתה ידועה עד משפט אייכמן, עד שאני סיפרתי את כל זה.

<יוסף קליינמן: הנה, זאת המשפחה שלי היום.

<יוסף קליינמן: מאז התווספו עוד 2 נינים.

<יוסף קליינמן: נולדו לנו 3 ילדים, 16 נכדים ועכשיו יש 2 נינים.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך, תודה ששיתפת אותנו, תודה שבאת במיוחד לוועדת העלייה והקליטה של הכנסת.

אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לך בשם הוועדה.

אברהם נגוסה: אנחנו נמשיך.

אברהם נגוסה: ד"ר דויד גורביץ', מייסד תכנית שגרירים ברשת.

אברהם נגוסה: אני מבקש, הזמן שלנו ממש קצר, נא לקצר.

<דויד גורביץ': תודה רבה על ההזמנה.

<דויד גורביץ': אני חוקר את העת העתיקה וגם את האנטישמיות בעת החדשה והסיפור שלי נוגע באופן ישיר לאורחים שלנו מאירופה.

<דויד גורביץ': אני רוצה לספר לכם שמה שאנחנו ראינו פה בסרטים ושמענו את הסטודנטים, זה אולי מתחיל בסטודנטים, זה לא נגמר בסטודנטים.

<דויד גורביץ': לפני מספר חודשים אני ומספר קולגות נזרקנו מכנס שארגן ארגון בריטי בשם - - - חבל שבדיוק הקולגות מבריטניה יוצאים, נזרקנו מהכנס הזה בטענה שהם לא מוכנים לתת במה ל- recent Jewish excavation in Jerusalem.

<דויד גורביץ': נשיא הארגון, כשהתבקש להסביר מה זהrecent Jewish excavation , אז הוא אמר אנגלית excavation conducted by Jews, funded by Jews, all by Jewish purposes.

<דויד גורביץ': זאת אומרת בשנת 2017 יו"ר ארגון מדעי זורק חוקרים מכנס מדעי בטענה שיש קונספירציה יהודית.

<דויד גורביץ': הדבר הזה, רבותיי, הביא אותי להבנה קודם כל שאנחנו חייבים להעלות את המודעות בארץ לתופעה הזאת ולכן ביום ראשון הקרוב, ואני רוצה להזמין את כולכם לכנס שאני מארגן, הכנס נקרא Anti-Semitism in European left wing, הדוברים יהיו ד"ר דיוויד הירש מלונדון, שבדיוק כתב ספר בנושא הזה, חברת הכנסת לשעבר, ד"ר עינת וילף, אבי מאייר, דובר הסוכנות היהודית לתקשורת הזרה, ומיכל חתואל, מהמכון למחקרי ביטחון לאומי.

<דויד גורביץ': אני מאוד מקווה שאתם תוכלו להגיע וגם לתרום לדיון.

<דויד גורביץ': מי שירצה להגיב, אני אשמח לתת במה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: מר ארסן אוסטרובסקי, הקונגרס היהודי הישראלי.

<ארסן אוסטרובסקי: תודה רבה.

<ארסן אוסטרובסקי: ברשות

<ארסן אוסטרובסקי: כם אני הכנתי את דבריי באנגלית, חבל שהשגרירים יצאו, אבל ככה זה .

<ארסן אוסטרובסקי: לכבוד לי להיות כאן שוב ולדבר בפניכם, במיוחד לדבר מטעם הקונגרס היהודי.

<ארסן אוסטרובסקי: אלברט איינשטיין אמר שאנחנו צריכים להיות קצת מטורפים אם אנחנו נעשה שוב ושוב אותו דבר ונצפה לתוצאות אחרות, ולכן זו הדרך גם מבחינת המאבקים שלנו, המאבקים שאנחנו כבר מנהלים כל כך הרבה שנים, כי ראינו שהיום המאבקים האלה נדרשים פי כמה.

<ארסן אוסטרובסקי: אם אנחנו מדברים על הימין, על השמאל, על המוסלמים, כל אלה, אני לא רוצה שיהיה דוח נוסף שידבר על המצב הגרוע, מה שאנחנו צריכים זה שינוי בפרדיגמה, איך להיות יותר פרו אקטיביים, יותר חכמים.

<ארסן אוסטרובסקי: כדי להשיג זאת אנחנו מציעים חמישה דברים.

<ארסן אוסטרובסקי: קודם כל להגדיר אנטישמיות.

<ארסן אוסטרובסקי: יש כמה מדינות, לא רבות, המדינות האלה הן למעשה אימצו את ההתקפה על הציונות ועל ישראל כאמצעי אנטישמי.

<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו קוראים לכל מדינות אירופה לאמץ את ההגדרה הזאת.

<ארסן אוסטרובסקי: וכן צריך להיות מיקוד בחינוך, שזה דבר חשוב ביותר.

<ארסן אוסטרובסקי: אנחנו צריכים להתמקד לא רק בהיסטוריה של האנטישמיות מאז השואה, אלא גם התרומה של העם היהודי לתרבות ולשגשוג של אירופה.

<ארסן אוסטרובסקי: אף אחד לא נולד לשנאה.

<ארסן אוסטרובסקי: שלישית, אנחנו הולכים להכיר בכך שהשעבוד הזה לא נדרש לנו, אם זה מתחיל ביהודים זה ממשיך עם יהודים ואנחנו רואים שזה ממשיך לא רק כלפי יהודים, אלא גם כלפי בעלי אמונות אחרות ודרכי ניהול עצמם בצורה אחרת ולכן אנחנו צריכים פלטפורמות משותפות, שלא רק יקטעו את השנאה, אלא גם יעבירו את המסר.

<ארסן אוסטרובסקי: ולבסוף, אנחנו צריכים למנף את הצד המשפטי והחוקי לפני שנגיע לדברים אחרים.

<ארסן אוסטרובסקי: הרב הראשי, הרב יונתן זקס, אמר לפרלמנט האירופי שהאנטישמיות היא וירוס, קודם נגד הדת, הגזע ועכשיו המדינה.

<ארסן אוסטרובסקי: כך הוא אמר.

<ארסן אוסטרובסקי: השנאה, יש לה צורות שונות, אבל השנאה היא אותה שנאה, ליהודים אין זכות לחיות כאנשים חופשיים.

<ארסן אוסטרובסקי: צריך ללחום בווירוס הזה.

<ארסן אוסטרובסקי: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: ד"ר רוברט רוזט מ'יד ושם', בבקשה.

<רוברט רוזט: הזכיר אותנו בהתחלה השגריר האוסטרי על הפעילות שלנו בחינוך על השואה וכמובן כולנו יודעים על הפעילות של 'יד ושם' בנושא הזה.

<רוברט רוזט: לפני שנתיים החלטנו שמעבר לזה אנחנו צריכים לחפש דרכים ללמד על הנושא של האנטישמיות העכשווית ופיתחנו שלושה דברים בזמן האחרון.

<רוברט רוזט: האחד זה סדנה של מורים שבאים לקורסים הבינלאומיים שלנו.

<רוברט רוזט: בינתיים העברנו את זה לבערך 20 קורסים מצפון אמריקה ומגרמניה, שבהם אנחנו מנסים להראות להם כמה זה חשוב ללמד את הנושא של אנטישמיות עכשווית ולתת להם כלים גם להתמודד בכיתה.

<רוברט רוזט: הדבר השני שאנחנו עושים, שהוא לקראת הסוף של ההכנה, אנחנו פיתחנו קורס און ליין על אנטישמיות עכשווית.

<רוברט רוזט: הקורס האחרון שלנו על השואה, שהיה און ליין, הגיעו אליו כ-40,000 אנשים מאירופה והעולם.

<רוברט רוזט: יש לנו תקווה שגם יגיעו מספרים גדולים לקורס הזה.

<רוברט רוזט: הדבר האחרון, במסגרת של קורס מאוד מוצלח, שיש לצפון אמריקה בעיקר, בשם Echoes and Reflections, שאנחנו עובדים עם הליגה נגד השמצה וגם visual history archive, שזה הארכיון ב-USC, אנחנו גם בונים ארגז כלים ובתוך ארגז הכלים כבר יש לנו סרט שמספר על אנטישמיות עכשווית וגם נוגע בנושא.

<רוברט רוזט: אנחנו מדברים שנים על הנושאים האלה, בסופו של דבר כולנו צריכים גם לעבור לדברים פרקטיים שאנחנו יכולים לעשות, ככה החלטנו ב'יד ושם' בזמן האחרון.

אברהם נגוסה: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: איילה שטגמן, בת לניצולי שואה.

<איילה שטגמן: תודה על ההזמנה.

<איילה שטגמן: אני מאוד מעריכה את הוועידה הזו.

<איילה שטגמן: אני בת לניצולי שואה זיכרונם לברכה מאושוויץ בירקנאו.

<איילה שטגמן: אני לא ארחיב בדברים כי אני מבינה שיודעים מה עבר על האנשים האלה, אבל אני רוצה להתייחס ולהתחבר לסטודנטים שדיברו כאן על היחס שיש להם בחוץ לארץ.

<איילה שטגמן: חמי, שהוא אבא של אבי, למד רפואה בווינה ולא היה יום שהוא לא קיבל מכות היות שהוא היה יהודי והצטיין בלימודים שלו וגם שברו לו את האף.

<איילה שטגמן: כך גם כמה תלמידים סטודנטים שלמדו רפואה ונאלצו לעלות לארץ.

<איילה שטגמן: אני מאוד מאוד מעריכה את הוועידה הזו, שבאמת נשים דגש ונעשה באמת כדי שהדברים האלה לא יחזרו וכדי לראות איך אפשר לפתור - - - אני כבר חשבתי שחמי זו הדוגמה שכבר יותר זה לא יקרה.

<איילה שטגמן: אז תודה על ההקשבה ונקווה שאנחנו נאחד כוחות ונוכל באמת למנוע את הדברים הנוראיים האלה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: הדובר האחרון שלנו זה מר דני גרוסמן, בבקשה.

<דני גרוסמן: תודה רבה.

<דני גרוסמן: אני אדבר באנגלית כדי לעשות זאת אפילו מהר יותר.

<דני גרוסמן: אני מייצג את הפרופסור אלן דרשוביץ'.

<דני גרוסמן: הוא חווה מקרה מייצג לפני שבועיים בברקלי, מייקל דיקסון כבר הזכיר את זה, אלן הוזמן לדבר בברקלי והוא היה צריך לתבוע את זכותו לדבר בברקלי.

<דני גרוסמן: זה כדי להדגים לכם את הקושי שאנחנו חווים בקמפוסים.

<דני גרוסמן: מה שקרה כתוצאה מכך, צויר צלב קרס על הפנים שלו בכרזות ולמרות שהנאום שלו עבר בשלום היו הערות אנטישמיות.

<דני גרוסמן: בואו נשמע את אלן דרשוביץ' בתכנית הזו לפני מספר שבועות

. בסרטון: אני אעצור כאן זה ורק אוסיף דבר אחד, הנגיד של האוניברסיטה הוציא הודעה, יכולנו לראות את זה בעמוד הראשון של הג'רוזלם פוסט, שלחתי את זה לכל מי שמעוניין, אני יכול להפיץ את זה גם הלאה, אלן דיבר על כך.

. בסרטון: זה אולי גם יעניין אותך, יושב ראש הוועדה.

. בסרטון: הדעה של אלן דרשוביץ' היא לא להשתיק את עורך העיתון ולא לגרום לו להוציא את הקריקטורה המעליבה הזו, תנו לו להשאיר את זה והעולם צריך לראות בדיוק איזה אדם נמצא שם.

. בסרטון: העולם ישפוט את כל הרעיונות האלה ואת התופעות האלה.

. בסרטון: זה שונה מאוד מהאופן שבו אנשים מגיעים, הם בדרך כלל אומרים 'בואו נשתיק את כל השנאה הזו והמעשים האלה, אלן בעד חשיפה רבה כמה שיותר.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אנחנו הגענו לשלב של סיכום הדיון.

אברהם נגוסה: אני מאוד מודה לשגרירי המדינות שהגיעו אלינו, במיוחד אני רוצה להודות לנציג שגרירות צרפת שנשאר עד הסוף איתנו.

אברהם נגוסה: אני כמובן מאוד מודה לכל הארגונים, אני לא אתחיל לקרוא בשמות של הארגונים, כדי שלא אתקל בבעיה, לכן אני אגיד כל הארגונים, כל המשתתפים, נציגי משרדי הממשלה, אני מאוד מודה לכם שהקדשתם היום לנושא הזה.

אברהם נגוסה: כמובן לאורחים שהגיעו מחו"ל במיוחד, תודה על השתתפות

אברהם נגוסה: כם בדיון החשוב הזה.

אברהם נגוסה: חשוב היה לקיים את הדיון היום בשל התגברות האנטישמיות.

אברהם נגוסה: מה ששמענו היום מהשגרירים, מנציגי השגרירויות וכן מנציגי הקהילות היהודיות בתפוצות, שחוו באופן אישי אירועים אנטישמיים, ומנציגי המשרדים הרלוונטיים.

אברהם נגוסה: אני מקווה מאוד שהמדינות בהן קיימות תופעות אנטישמיות יפעלו כדי להפחית ואפילו למגר את האנטישמיות.

אברהם נגוסה: הוועדה בראשותי תמשיך לעקוב מקרוב אחר הטיפול במניעת האנטישמיות.

אברהם נגוסה: בשם הוועדה אני קורא למשרדי הממשלה הרלוונטיים לעשות מאמץ מול הממשלות שבארצותיהן יש אנטישמיות ולמנהיגי הקהילות היהודיות לסייע ככל הניתן במיגור תופעת האנטישמיות.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים הישיבה נעולה.