ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 833, 2017-10-30 12:35

משה גפני: אני פותח את הישיבה.

משה גפני: על סדר היום תקנות מס הכנסה (יישום תקן אחיד לדיווח ולבדיקת נאותות של מידע על חשבונות פיננסים - CRS), התשע"ח- 2017.

משה גפני: אני רוצה להקדים ולומר שיש דברים שאני מרגיש אחריות ממלכתית ואני לא שלם עם זה.

משה גפני: מדינת ישראל חתמה על הסכמים עם ארצות הברית ועכשיו היא חתמה עם תשעים מדינות.

משה גפני: אני רוצה שתדעו שבסופו של דבר יש לי אחריות גם כלפיכם לגבי ההסכמים שאתם חותמים אבל יש לי אחריות גם כלפי האזרחים וגם כלפי המוסדות הפיננסיים.

משה גפני: בסופו של דבר זה מערים עליהם הרבה מאוד קשיים.

משה גפני: די לנו במה שהיה לי עם הפטקא האמריקאי.

משה גפני: רבים אמרו לי לא לאשר את זה מסיבות ענייניות, אגב, גם בתוך הממשלה אבל אישרנו את זה.

משה גפני: אישרנו את זה עם המגבלות שקבענו וכולי אבל אישרנו את ההסכם הזה.

משה גפני: אני רוצה שתדעו שזה לא קל.

משה גפני: לי זה לא קל.

משה גפני: הסיפור הזה, אנחנו נדון בו, נגיע למסקנה וכנראה נצביע ונאשר את זה כך או אחרת אחרי שאולי נשנה דברים, נוסיף דברים ונוריד.

משה גפני: אבל תדעו שיש ביקורת קשה על העניין דווקא מגופים ממסדיים וגם מאזרחים.

משה גפני: לאחר ההקדמה הלא סימפטית הזאת, אני מאפשר לכם להציג את התקנות.

<משה אשר: אנחנו למעשה התחייבנו לקדם את החקיקה הזאת שלמעשה מאפשרת לכל המדינות להילחם בהון הלא מדווח ולצערנו יש הרבה מאוד הון לא מדווח מעבר לים וזה ביחס לכל המדינות.

<משה אשר: תושבי גרמניה יכולים להפקיד בצרפת, הצרפתים יכולים להפקיד בשוויץ וכן הלאה וכן הלאה.

<משה אשר: אם כל מדינה משתפת פעולה בהעברת מידע – דיגיטלי, אוטומטי, פיננסי – זה מאפשר למדינת התושבות לברר את ההון הזה ולגבות את מיסי האמת.

<משה אשר: אם כל מדינה תגבה את מיסי האמת שלה, אין ספק שכל המדינות יצליחו יותר.

<משה אשר: לפרויקט הזה של ה-CRS שהוא דומה במהותו לפרויקט פטקא, כל המדינות, כמעט כולן כבר העבירו את החקיקות שלהן.

<משה אשר: היום יש שמונה מדינות שטרם השלימו את כל החקיקה וישראל היא בקטגוריה שהשלימה חקיקה ראשית אך לא השלימה חקיקת משנה.

<משה אשר: בתוך המדינות האלה אנחנו רואים את קטאר, את ערב הסעודית.

משה גפני: מה זה השלימה חקיקה?

<משה אשר: השלימה חקיקה ראשית.

<משה אשר: עכשיו באים עם התקנות.

<שגית אפיק: שיהיה ביחד עם ה-פטקא.

<משה אשר: אנחנו עכשיו מדברים בתקנות.

<שגית אפיק: זאת בעצם הייתה החקיקה של ה-פטקא.

<משה אשר: זאת החקיקה המשלימה.

<משה אשר: עכשיו אנחנו דנים בחקיקת משנה משלימה.

משה גפני: אתה לא יודע במה זכיתם שיש לכם את הוועדה הזאת.

משה גפני: אני פשוט לא יודע.

<משה אשר: אנחנו נמצאים בקבוצת מדינות של איים כמו ארובה, איי מקלט.

משה גפני: תקנות המשנה עליהן אנחנו מדברים עכשיו.

<משה אשר: כן.

<משה אשר: לכן אנחנו מבקשים בכל לשון של בקשה לאשר.

משה גפני: אמרת קודם קטאר?

<משה אשר: אמרתי שהמדינות שלא סיימו את החקיקה, בין היתר אלה קטאר, ערב הסעודית, סנט מרטין, טובגו, ארובה, דומיניקנה.

משה גפני: לא אכפת לי להיות כמו קטאר.

משה גפני: ערב הסעודית, גם לא רע.

<משה אשר: יש עוד מדינות.

<משה אשר: אני אומר שאנחנו נמצאים ברשימה באמת לא מחמיאה.

<משה אשר: המדינות כבר מתארגנות.

<פרידה ישראלי: מתוך 102 מדינות.

משה גפני: כמה לא השלימו?

<פרידה ישראלי: שמונה.

<משה אשר: שמונה מדינות.

<משה אשר: רק לשם הסטטיסטיקה.

<משה אשר: בשלב הראשוני, בספטמבר 2017, השנה הזאת, כבר העבירו אינפורמציה משהו כמו קרוב לשישים מדינות.

<משה אשר: אנחנו בגל השני אמורים להעביר בספטמבר 2018.

<משה אשר: זה הגל האחרון שמתאפשר לצורך העניין.

<משה אשר: מכיוון שיש כאן גם את החברים מאיגוד הבנקים ולבנקים גם יש היערכות שנדרשת מצדם, צריך כמה שיותר מהר לאשר את החקיקה הזאת ואז נוכל לעמוד בסטנדרטים הבינלאומיים.

משה גפני: זאת אומרת, אם יש בנק, נניח מרכנתיל או לאומי או מזרחי, סתם דוגמה, מכאן ואילך, אם יש אצלם אנשים שיש להם איזושהי זיקה למדינות חוץ לארץ - - -

<משה אשר: אם הם תושבים של מדינה אחרת.

משה גפני: כן.

משה גפני: אנחנו כנראה מדברים על מאות אלפים או על מיליון.

<משה אשר: תושבים זרים.

משה גפני: לא תושבים זרים.

משה גפני: הם אי שם באמצע.

משה גפני: הם יצטרכו לדווח מהשקל הראשון.

<משה אשר: יצטרכו לדווח עליהם.

משה גפני: מהשקל הראשון.

משה גפני: אנחנו מדינה קולטת עלייה, אנחנו אנשים שאומרים ליהודים בכל העולם שיבואו לארץ.

<משה אשר: אבל הם לא באים לארץ.

משה גפני: הם באים לארץ.

משה גפני: הם כאן.

משה גפני: על מי מדובר?

<פרידה ישראלי: על תושבי חוץ.

<משה אשר: אם הם תושבי ישראל שעלו לארץ, הם לא במגרש.

משה גפני: על מי מדובר?

<משה אשר: הכסף עלה לארץ.

<משה אשר: הם נשארו בחוץ לארץ.

משה גפני: על מי מדובר?

משה גפני: על מי צריך לדווח?

<פרידה ישראלי: על תושבי חוץ.

<פרידה ישראלי: תושבי חוץ שיש שלהם חשבונות בנק בישראל.

משה גפני: מה זה תושבי חוץ?

<קריאה: אלה שמרכז חייהם בחוץ לארץ.

משה גפני: אני עליתי לארץ, אני נוסע הרבה פעמים לארצות הברית.

משה גפני: אני יכול להגיד את זה על עצמי כי אף פעם לא נסעתי.

משה גפני: המקום היחיד אליו אני נוסע הוא אילת.

משה גפני: אני עליתי לארץ אבל אני לא ויתרתי על האזרחות האמריקאית או לא ויתרתי על האזרחות הקטארית.

משה גפני: מה אז?

משה גפני: צריך לדווח עלי?

<פרידה ישראלי: לא.

<משה אשר: לא.

<משה אשר: לגבי ארצות הברית, האזרחות היא מבחן.

משה גפני: תגידו לי על מי אנחנו מדברים.

<פרידה ישראלי: על תושבי חוץ.

משה גפני: מה זה תושבי חוץ?

<פרידה ישראלי: לא על העולה החדש.

<פרידה ישראלי: על תושב חוץ.

משה גפני: אבל אני לא ויתרתי על האזרחות הצרפתית שלי.

<פרידה ישראלי: אזרחות רלוונטית רק לגבי ארצות הברית.

<קריאה: האזרחות היא לא פקטור.

<משה אשר: האזרחות היא לא מבחן.

<משה אשר: קביעת התושבות, חוץ מארצות הברית, את זה כבר עברנו.

<משה אשר: ביתר המדינות האזרחות היא לא פקטור.

<פרידה ישראלי: חוקי המס מדברים על תושבות ולא על אזרחות.

<משה אשר: מדברים על תושבים ולא על אזרחות.

<משה אשר: לכן, אם נשארת עם אזרחות צרפתית ועלית לארץ, ברגע שעלית לארץ ואתה תושב ישראל, נגמר הדיון.

<משה אשר: לא צריך להעביר עליך שום דבר.

<פרידה ישראלי: אולי הצרפתים יעבירו אליך כי מבחינתם אתה תושב חוץ.

משה גפני: מה תעשו אתי שעליתי מאנגליה ואצלכם רשום שאני גם אזרח אנגלי?

משה גפני: מה תעשו אתי?

<משה פרל: אני חושב שאתה נגעת בנקודה מאוד מאוד משמעותית.

משה גפני: מה זה נגעתי?

משה גפני: אני כבר עברתי את זה.

משה גפני: אתם, הבנקים, חבל על הזמן.

משה גפני: רק הם אומרים איזו מילה ואתם כבר מרחיבים את זה.

משה גפני: אתם מפחדים.

<משה פרל: נכון, משלוש סיבות.

משה גפני: קודם כל, תשובה לשאלה שלי.

משה גפני: אני אזרח אנגלי.

משה גפני: עליתי לארץ אבל לא ויתרתי על האזרחות האנגלית וכשהפקיד בבנק שאל אותי למה לא ויתרתי על האזרחות האנגלית, אמרתי לו שיכול להיות שלא ימצא חן בעיני ולא יהיה לי חינוך טוב לילדים או שלא תהיה לי פרנסה, אני חוזר לאנגליה.

משה גפני: כך אני עונה לפקיד.

משה גפני: מה הדין שלי?

<משה פרל: זאת שאלה משפטית ולכן אני מעדיף שעורך דין לוני בכר יסביר כדי להיות מדויק.

משה גפני: הדבר הכי נורא מבחינתי זה הייעוץ המשפטי של הבנקים.

<לוני בכר: אני מייצג את איגוד הבנקים ואת התאחדות חברות הביטוח.

<לוני בכר: כאשר מדובר בתושב של מדינת ישראל, גם אם הוא עלה ממדינה אחרת ויש לו שלוש אזרחויות אחרות, זה לא משנה, הוא לא ידווח.

<לוני בכר: השאלה היא מה התשובות שלו במקרה קצה.

<לוני בכר: זאת יכולה להיות השאלה.

משה גפני: אתה שמעת את השאלה שלי למר פרל?

<לוני בכר: כן.

משה גפני: שאל אותי הפקיד למה יש לי אזרחות אנגלית ואמרתי לו כי אני מנסה.

משה גפני: אני מחכה לראות אם אין לי בעיות עם חינוך, עם פרנסה וכולי.

<לוני בכר: זאת לא סיבה לדווח.

משה גפני: אז אתם לא מדווחים.

<לוני בכר: אנחנו מחכים לתקנות.

משה גפני: לפי מה שהציג משה אשר, פרידה ישראלי ואחרים.

<לוני בכר: לפי הסיפור שסיפרת, הוא לא אמור להיות מדווח.

<משה פרל: אבל יש כאן

<משה פרל: אבל גדול כי אתה עלית על בעיה.

משה גפני: אני אגיד לך למה אני שואל.

משה גפני: אני מפחד מכם, מהבנקים.

משה גפני: כשהיה עם ה-פטקא האמריקאית והגענו להסכמות, עדיין היו בעיות עם הבנקים והיה נראה לי – אולי אני טועה, יכול להיות שאני טועה ואני אומר את זה במסגרת דיון ולא במסגרת הסכמות – שאתם מפחדים מאוד בעניין הזה.

משה גפני: אתם פוחדים גם מחוץ לארץ וגם מכאן.

משה גפני: אתם פוחדים שתקבלו עונשים שיגרמו לכם נזק ואז הראשון שסובל, זה הלקוח.

משה גפני: יש לי דוגמאות כאלה.

משה גפני: אני עמדתי בקשר עם בנקים על כל מיני דברים שהיו סיכומים לגביהם.

משה גפני: נכנסתי לבנק – לא אומר את שמו כי זה כבר לשון הרע ואני בחודש חשון לא מדבר לשון רע – והמנהלת של הסניף שאלה אותי: המקרה הזה שיש לי כאן, זה גם שייך ל-פטקא?

משה גפני: ואני מסתכל ואני אומר, לא.

משה גפני: למה את שואלת?

משה גפני: מה בדיוק הבעיה?

משה גפני: הרי יש כללים וגם פרסמו את הכללים, המפקחת על הבנקים פרסמה, בנק ישראל פרסם ומשרד האוצר.

משה גפני: היא אומרת: אנחנו מפחדים.

משה גפני: סגרו חשבונות.

משה גפני: שלא תהיה טעות, אדם מבחוץ שומע שסגרו חשבונות, לא נורא, סגרו חשבונות, יפתחו אחרים, אבל סגרו חשבונות לפעמים, פעמים רבות, זה הרבה כסף שנתקע בחשבון ולא יכולים להוציא אותו כי מחכים לראות מה יהיה.

משה גפני: חז"ל אומרים שמי שנכווה ברותחין, נזהר בפושרין.

משה גפני: נכווינו ב-פטקא האמריקאית ועכשיו תגידו את האמת.

משה גפני: תגידו כאן את האמת.

<משה פרל: אדוני, זאת נקודה מאוד משמעותית ואנחנו צופים שרמת החיכוך – אגב, להבדיל מה-פטקא – ביישום של התקנות האלה תהיה מאוד מאוד משמעותית משלוש סיבות.

<משה פרל: קודם כל, צריך להבין, כפי שאמר משה אשר, שמדובר כבר עכשיו בסיבוב הראשון על למעלה מתשעים מדינות.

<משה פרל: ב-פטקא דיווחנו רק למדינה אחת, ארצות הברית.

<משה פרל: שנית, צריך להבין שישראל היא שונה מחלק גדול מהמדינות.

<משה פרל: אין מה לעשות, אנחנו מדינת עלייה ואני לא יודע כמה אני רוצה להיכנס כאן לפרטים אבל לפעמים יש תקופות שונות ואווירות שונות.

<משה פרל: יכול להיות שבנסיבות מסוימות יהודי שגר בצרפת רוצה לקנות דירה בנתניה והוא פותח חשבון בנק כדי לשלם את המשכנתא וכל החשבון הזה עוברים בו 3,000 שקלים.

<משה פרל: ב-פטקא לא היו מדווחים עליו וכאן יצטרכו לדווח עליו.

משה גפני: למה זה שונה מה-פטקא האמריקאית?

משה גפני: רגע, אני יכול להגיד פטקא והכוונה היא אמריקאית?

<קריאה: כן.

משה גפני: למה זה לא נקרא פטקא?

<משה פרל: כי זה CRS.

<משה פרל: כאן כל המדינות מדווחות לכל המדינות.

<משה פרל: קח את ה-פטקא ותכפיל אותה במאה.

<משה פרל: זאת מערכת אדירה.

<משה פרל: לכן נכון בהחלט לשקול להעלות את הרף אבל אני רוצה להסביר משהו שאתה רמזת עליו.

<משה פרל: כאן רמת החיכוך עם האזרח, אני לא אומר שלנו אין מטרה תפעולית ואנחנו מאוד היינו רוצים לצמצם דיווחים כאלה, אבל מה שאתה תיארת הוא מאוד מאוד נכון.

<משה פרל: משום שאם אני אאתר לפי האינדיקטורים שבתקנות שמישהו מסר כתובת בצרפת או למישהו יש חשבון, אני אצטרך להוציא לו מכתב ולהגיד לו שיש לי אינדיקציה שאתה תושב זר, בוא תסביר לי.

<משה פרל: מיליון אזרחים יצטרכו לבוא לסניף ולתת ניירות ולהסביר הסברים.

<משה פרל: אגב, חלקם יאמרו שהם לא רוצים לענות לי.

משה גפני: מה זה מיליון אזרחים?

<משה פרל: אנחנו מעריכים שהתהליך שצריך לאתר את האנשים שיש להם פוטנציאל של הגדרת תושבות הוא מגיע למיליון רק במערכת הבנקאית, וכפי שאמר עורך דין בכר, כאן מדובר במהלך שיצטרך לעבור גם את המערכת הביטוחית.

<משה פרל: כלומר, יש כאן מסה אדירה.

<משה פרל: אני לא רוצה להגיע לחיכוך מיותר.

מיקי לוי: זאת לא סיבה טובה.

מיקי לוי: אז מה אם מדובר במסה?

מיקי לוי: גם הם לא ישתפו אתנו פעולה.

מיקי לוי: זאת לא סיבה מספקת.

<משה אשר: רוב המדינות כבר עברו את זה.

<משה אשר: למה שאנחנו לא נעבור?

<משה פרל: אני לא מתווכח עם התקנות.

<משה פרל: אולי לא הסברתי את עצמי.

<משה פרל: אנחנו משתפים פעולה עם התקנות, אנחנו מבינים את התקנות, אנחנו מזדהים לחלוטין עם הצורך להעביר אותן מהר.

<משה פרל: אנחנו חושבים שאם אפשר לעשות את זה, כמו למשל ב-פטקא, ולקבוע סף שמי שיש לו פחות מחמישים אלף דולר בחשבון, אין צורך לדווח עליו.

<משה פרל: צריך לשקול את זה ברצינות ולצמצם את הקבוצה.

<משה פרל: כך זה נהנה וזה אינו חסר.

<משה פרל: מי שיש לו 3,000 שקלים, אני לא בטוח שיש סיבה לדווח עליו וליצור את החיכוך הזה ולהתחיל להתכתש אתו והוא יתבע אותי ואני סוגר לו את החשבון ואני לא יודע איך לעשות איך זה וכולי וכולי.

מיקי לוי: אם יש תקנות, הוא לא יתבע.

<משה פרל: עשינו את זה ב-פטקא ואפשר לעשות את זה גם כאן.

<משה פרל: אגב, בכל מקרה, מדובר בהיקפים כאלה אדירים – אני מניח שנגיע לזה בדיון – שנצטרך הרבה מאוד זמן ליישם את זה, אבל רמת החיכוך עם האזרחים זה נושא מזו'רי שכדאי מאוד לצמצם אותה.

<משה פרל: אני מציע פשוט לקבוע סף, כמו שקבעתם ב-פטקא, שממנו ומטה לא נצטרך לעשות את הדיווח.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: עוד משהו?

<משה פרל: אחר כך אני אגיע לנושא היישום.

משה גפני: כן.

משה גפני: אנחנו נעבור סעיף-סעיף.

משה גפני: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס כללית לעניין?

<ערן פאר: בנק הפועלים.

<ערן פאר: הבעיה שלנו היא לא האם אנחנו נדווח או לא.

<ערן פאר: אנחנו נדווח על כל מי שצריך לדווח עליו.

<ערן פאר: הבעיה היא שאני צריך לקרוא לבן אדם לסניף, אם יש לו אזרחות כפולה, כדי שיוכיח לי שהוא לא תושב חוץ, שלא חייבים לדווח עליו.

<פרידה ישראלי: איפה כתוב אזרחות כפולה?

<ערן פאר: לקרוא לו לסניף, זה החיכוך האמיתי.

<ערן פאר: חלק גדול מהאנשים שנקרא להם לסניף, לא צריכים לדווח.

משה גפני: אני מבקש לאפשר לאנשים לדבר.

משה גפני: אנחנו נעבור סעיף-סעיף ונראה האם הוא צודק או לא צודק.

<ערן פאר: רשות המסים הגדירה מושג שנקרא תושבות מס.

<ערן פאר: המושג הזה לא ברור לנו ואין לנו מושג איך לטפל בו.

<ערן פאר: אנחנו נקרא לכל מי שעולה אצלנו במחשב שיש חשד, אינדיקציה, שיש לו יכולת או הוא יכול להיות תושב מס ואז נצטרך לקרוא לו כדי שיוכיח שהוא בסדר.

<ערן פאר: אם נחשוב שהוא בסדר, לא נדווח עליו.

<ערן פאר: תהיה בעיה, נדווח עליו.

משה גפני: בסדר או לא בסדר, זה רק אם הוא תושב או לא תושב.

<ערן פאר: נכון.

<ערן פאר: צריך לברר את העניין הזה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: לא מדברים על עבריינים.

<ערן פאר: נכון.

<ערן פאר: הבעיה היא שגם אם מי שיש לו בחשבון אלף שקלים, חשבון חובה, אלפיים שקלים, צריך לראות את כולם ולא כמו ב-פטקא שם דובר על חמישים אלף דולר.

<ערן פאר: אם נוריד את הרף למשל לחמישים אלף, שמונים אחוזים מהאנשים לא רלוונטיים ובכלל לא נקרא להם.

<ערן פאר: המיליון אנשים ירדו מיד למאתיים אלף, ברגע שנשים את הרף על חמישים אלף כמו ב-פטקא.

<ערן פאר: אני לא חושב שרשות המסים רוצה לדווח על מישהו שיש לו אלף שקלים בחשבון וזאת לא המטרה.

משה גפני: אבל הם אומרים שזה לא ה-פטקא.

משה גפני: הם אומרים שזה דבר אחר.

משה גפני: ה-CRS , אתה בקשר עם תשעים מדינות.

משה גפני: איפה אתה עושה את ההבדל.

משה גפני: הרי עשו הסכם עם תשעים מדינות, עם ה-OECD.

משה גפני: תעזוב את ה-פטקא.

משה גפני: ה-פטקא הוא הסכם שנעשה עם ארצות הברית, וגם זאת לא הדוגמה הכי טובה.

<משה פרל: אולי לא הובנו נכון.

<משה פרל: אנחנו ממש לא נמצאים במקום שבו נכון לשכנע את הוועדה להימנע מקידום התקנות.

משה גפני: את זה הבנתי.

משה גפני: יש לכם אומץ מול הלקוחות.

משה גפני: אין לכם אומץ כשהם יושבים כאן.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: עברתי עם הבנקים כברת דרך.

<משה פרל: אדוני, מערכת היחסים של יהדות התפוצות עם המשק הישראלי ובוודאי עם המערכת הפיננסית בישראל היא שונה ממדינות אחרות בעולם.

<משה פרל: יש אפיונים שבעולם הזה של ה-CRS שונים בישראל מאשר בכל תשעים ומשהו המדינות האחרות.

<משה פרל: אני משוכנע שאם אתם תטילו עלינו, על המדינה למצוא פתרון כדוגמת הפתרון שהצעתי, אולי יכולים להיות אחרים, שיצמצם את הקבוצה מצד אחד אבל לא יאפשר חלילה עבירות מס או משהו כזה, הוא יימצא על בסיס השונות הזאת.

<משה פרל: אנחנו יודעים שגם ב-פטקא, כשמצאנו איזה סוג של אפיונים שאפיינו את ישראל בצורה שונה, שיש בה אתגרים אחרים מאשר במדינות אחרות, ניתן להם מענה ואני מניח שגם את זה אפשר לעשות.

<משה פרל: אין לנו כוונה לדלג על התקנות האלה.

<משה פרל: זה ממש לא העניין.

<משה פרל: אני מניח שאפשר יהיה לצמצם כאן את הקבוצה באופן כזה שגם רשות המסים תקבל דיווחים.

משה גפני: תגיד לי איך זה יהיה שונה.

משה גפני: נניח כל המדינות האחרות חתמו מהשקל הראשון.

משה גפני: איך אנחנו נשנה את זה כאן?

משה גפני: הלוואי שהיינו יכולים לעשות את זה אבל אם מדובר על הסכם שהוא רב מדינתי, תשעים מדינות נמצאות בעניין הזה, חתמו על ההסכם והם אומרים שכל תשעים המדינות, להוציא שמונה מדינות, בעניין.

<משה אשר: ביצעו חקיקה.

משה גפני: איך אנחנו נוכל לשנות את זה?

משה גפני: אני מאוד בעד.

משה גפני: אם תימצא פרצה כדי לשנות את זה, אני אעשה, אבל תגיד לי איך אתה מציע לעשות.

משה גפני: אם אתה היית במקומי, מה היית עושה במקרה הזה?

<משה פרל: אני מבין.

<משה פרל: אין לי פתרון בשלוף.

<משה פרל: זאת אכן בעיה שהיא מאתגרת אבל נראה לי שהיא כל כך משמעותית שכדאי שתטיל על כל החדר הזה לייצר פתרונות ולחשוב באופן יצירתי.

משה גפני: הטלתי.

<משה פרל: כשאני מתכוון לכל החדר הזה, אני מקווה שתסתכל לשם.

<משה פרל: לא אלי.

משה גפני: גם אתם אנשים יצירתיים.

משה גפני: יש לכם עורכי דין, יש לכם חשבים, הבנקים הם גופים לא עניים.

<משה אשר: אם אפשר להציע הצעה שתעזור.

<משה אשר: אתם לא נדרשים לדווח על כל מדינה בנפרד.

<משה אשר: הם מדווחים דיגיטלית אלינו ואנחנו מעבירים את זה ליחידת קצה אחת שממנה זה מתפרס לכל המדינות.

<קריאה: הבעיה היא שאני מול הלקוחות שלי ולא מולך.

<משה אשר: אני מסביר את המערכת.

<משה אשר: לגבי ההכרעה האם הוא תושב ישראל או תושב אנגליה לצורך העניין, באופן עקרוני בתקנות יש קריטריונים.

<משה אשר: אני מציע שאנחנו נשב עם איגוד הבנקים.

<פרידה ישראלי: ישבנו אתם.

<משה אשר: לגבי גייד ליינס שיעזרו להם.

<עאסי קוסאי: הדבר הזה עולה רק עכשיו.

<עאסי קוסאי: אנחנו בישיבות אתם מדצמבר.

<עאסי קוסאי: זה מוזר שהדבר הזה עולה.

משה גפני: אתה חושב שאני הולך להצביע בגלל שישבתם אתם?

<עאסי קוסאי: לא, זאת לא הכוונה.

משה גפני: אם אפשר למצוא פתרון יצירתי, צריך למצוא.

משה גפני: זה לא הליך פורמלי.

<משה אשר: נכון.

משה גפני: שבו אתם.

<משה אשר: אנחנו נשב אתם.

<משה אשר: אני אנסה לעזור.

<משה אשר: נשב אתם והם יציגו בפנינו את המקרים הקשים וניתן הנחיות.

משה גפני: צריך להגיע לפתרון.

<משה אשר: בסופו של דבר רוב המערכות של הבנקים הן מערכות דיגיטליות.

משה גפני: בסדר, אבל מה זה משנה?

משה גפני: מה שיקרה לאור ניסיון ה-פטקא, זה שאני באתי לגור בירושלים, פתחתי חשבון בבנק, נשארתי תושב צרפת או אנגליה או לא חשוב איזה מקום והבנק קורא לי ומושיב אותי מול איזה פקיד קשוח, על פי רוב הוא קשוח למרות שלא תמיד, והוא שואל אותי האם זה נכון שאני תושב צרפת.

משה גפני: אני מתחיל לרעוד מפחד כי בטח תפסו אותי שם על איזו עבירה.

משה גפני: הוא מתחיל להסביר לי שאני צריך להעביר.

משה גפני: אתה הפקדת כאן אלף שקלים, צריך להעביר את זה עכשיו לרשות המסים.

משה גפני: אותו אדם מתחיל לרעוד מפחד, ולמה?

משה גפני: בגלל שהיה איזה גפני אחד יושב ראש ועדת הכספים שאישר את התקנות האלה כמות שהן.

משה גפני: זה מה שיגידו לו.

משה גפני: דרך אגב, זה מה שאומרים, שוועדת הכספים אישרה.

משה גפני: לא אומרים רשות המסים אלא אומרים ועדת הכספים.

משה גפני: צריך למצוא פתרון עד כמה שניתן.

משה גפני: אמרתי, אני הבאתי את זה לדיון בגלל האחריות הממלכתית.

משה גפני: מדינת ישראל, רשות המסים או לא חשוב מי, חתמה על הסכם עם ה-OECD ואנחנו מביאים את זה לדיון.

משה גפני: אנחנו נמצה את הדיון הזה עד תום כדי להגיע למצב שבו אפשר יהיה לצאת לרחוב ולהגיד שהקלנו בדברים כאלה.

משה גפני: מה שאפשר לעקוף בהסכם הזה באופן כזה שלא פוגע בהסכם עצמו, אבל מאפשר לאנשים רגילים, לא עבריינים, אנשים שאנחנו קוראים להם לבוא לכאן, והבנק פתאום קורא להם והבנק לא יודע חכמות.

משה גפני: הם כבר קודם לא היו כל כך נחמדים, הבנקים, אבל הצלחתם להפוך אותם לחצי רשעים.

<ערן פאר: יש מצב שללקוח יש חשבון ביותר מבנק אחד.

<ערן פאר: אני לא יכול להעביר מידע לבנק אחר או לקבל ממנו מידע.

<ערן פאר: אסור לי.

<ערן פאר: הלקוח הזה, יש לו חשבון בשני בנקים והוא נכנס לאינדיקציות.

<ערן פאר: ילך לשני בנקים, יטורטר בשני בנקים כדי להסביר שהוא בסדר גמור.

<ערן פאר: אם היה מצב שהייתי יכול לקבל זיכוי ללקוח מרשות המסים, היו מדווחים לה ואז היא הייתה אומרת לי טפל בו כי הוא כבר זוכה על ידי בנק אחר, זה היה פותר חלק מהבעיה.

<ערן פאר: מה שרשות המסים שוכחת כאן זה שהבעיה היא לא אני מולה אלא אני מול הלקוחות.

<ערן פאר: ללקוח יש חשבון ביותר מבנק אחד ויש כמה לקוחות כאלה.

<ערן פאר: תהיה בעיה אתם.

<משה אשר: לפי החקיקה של ה-פטקא שהעברנו, אני אפילו לא מקבל את הנתונים.

<משה אשר: מבחינתי אני רק צינור להעברת הנתונים.

משה גפני: הוא אומר שאם אתה לקוח בשני בנקים.

<משה אשר: אבל אני לא יודע בכלל שהוא במגרש הזה.

<משה אשר: אני בכל לא יודע שידווחו עליו או לא ידווחו עליו.

<ערן פאר: תפתח מאגר שיהיה פתוח לכל הבנקים ואני אוכל להיכנס ולבדוק את זה.

<טליה דולן גדיש: אתם רוצים שלקוח בבנק הפועלים, יעבור עליו מידע שיש לו גם חשבון בבנק לאומי?

<ערן פאר: לא.

<ערן פאר: שיהיה אצלכם.

משה גפני: אני לא מסכים.

משה גפני: לא ייפתח מאגר מידע.

משה גפני: אצלי זה הדבר החמור ביותר שיכול להיות.

משה גפני: לא מאגר מידע.

משה גפני: צריך למצוא פתרון.

משה גפני: סיימנו את החלק הראשון.

משה גפני: מי מקריא את התקנות ומסביר כל סעיף?

משה גפני: כדי לאשר את התקנות, צריך דיון בוועדה.

משה גפני: זאת אומרת, אתם צריכים להקריא את התקנות ולהסביר אותן כדי שאפילו הכי סתום בוועדה, אני, גם אבין.

<פרידה ישראלי: בישיבה הקודמת שאלתם אותנו שאלות ובעצם ערכנו חומר ושלחנו אותו לוועדה.

<פרידה ישראלי: אני חושבת שהתקנות לא תמיד כתובות ברצף הלוגי של הדברים.

משה גפני: לא חשוב.

<פרידה ישראלי: יש אפשרות שנקריא הגדרות ואחר כך את הסעיפים ויש אפשרות שניתן הסבר על התהליכים.

משה גפני: לא.

משה גפני: להקריא ולהסביר.

<שגית אפיק: אם אתם רוצים, אפשר לדלג על ההגדרות ולעבור ישר להסברים ואז לחזור.

<פרידה ישראלי: ההגדרות חשובות מאוד.

משה גפני: ההחלטה בידיכם.

<טליה דולן גדיש: תקנות מס הכנסה (יישום תקן אחיד לדיווח ולבדיקת נאותות של מידע על חשבונות פיננסים - CRS), התשע"ח- 2017 בתוקף סמכותי לפי ההגדרות מוסד פיננסי וחשבון פיננסי שבסעיף 135ב לפקודת מס הכנסה (להלן – הפקודה) וסעיפים 135ג, 135ד ו-243 לפקודה, לאחר שהתייעצתי עם נגידת בנק ישראל, יושב ראש רשות ניירות ערך ושר המשפטים, למעט לעניין תקנה 7, ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, אני מתקין תקנות אלה.

<טליה דולן גדיש: הגדרות בתקנות אלה - "דולר" – דולר של ארצות הברית של אמריקה.

<טליה דולן גדיש: "התקן" – הנוהל לחילופי מידע אוטומטיים של חשבונות פיננסיים שפרסם הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי (OECDׂ) שבתוספת הראשונה.

משה גפני: הסבר.

משה גפני: את הדולר את לא צריכה להסביר.

<פרידה ישראלי: היא מפנה לתקן ה-CRS.

<פרידה ישראלי: זה התקן.

<שגית אפיק: התקן האירופאי.

<פרידה ישראלי: את התקן תרגמנו לעברית והוא מצורף כנספח לתקנות.

<טליה דולן גדיש: זה התקן שניסינו לתרגם אותו.

משה גפני: תרגמתם.

משה גפני: זה חשוב מאוד מבחינתי שאתם יודעים לתרגם מאנגלית.

<טליה דולן גדיש: גם תרגמנו אותו מילולית אבל גם ניסינו לתרגם את מה שהוא דורש לתוך התקנות.

<פרידה ישראלי: אולי לפני שטליה ממשיכה, אני אגיד שכעת אנחנו מקריאים סעיפים ששלחנו תיקון לתקנות שמחיל לגבי הגמ"חים את אותו הסדר שהם קיבלו לגבי פטקא.

<פרידה ישראלי: על אף שבתקן ה-CRS עצמו אין שום התייחסות למוסדות ציבור, מוסדות ציבור גמ"חיים או מוסדות פיננסיים קטנים.

משה גפני: רצית שקטאר יעשו נוסח על גמ"חים?

<פרידה ישראלי: לבקשת יושב ראש ועדת הכספים, בהמשך לדיונים קודמים שניהלנו, אנחנו קיבלנו והפנמנו לתוך תקן ה-CRS את אותו הסדר גמ"חים שנקבע ב-פטקא.

<טליה דולן גדיש: "חברה לתועלת הציבור", "עמותה" "תעודת התאגדות" כהגדרתן בתקנות פטקא.

משה גפני: מה זה כהגדרתן בתקנות פטקא?

<טליה דולן גדיש: תקנות שאישרתם, שהעברנו אותן, שהן למעשה חקיקת המשנה שאפשרו לנו לקיים את חקיקת פטקא כדי להעביר את המידע לאמריקאים.

<טליה דולן גדיש: , זה מוגדר בהמשך.

<פרידה ישראלי: לא היה צורך להגדיר את זה מחדש.

<טליה דולן גדיש: "חשבון בעל ערך גבוה" – חשבון קיים של יחיד שהיתרה המצרפתית שלו בחשבונות קיימים עולה על מיליון דולר ביום.

<טליה דולן גדיש: כאן פרידה מבקשת לא להתייחס כרגע לתאריכים כי נראה איך אנחנו מתקדמים באישור התקנות.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מה עולה על מיליון דולר?

משה גפני: מה הדין שלו?

<טליה דולן גדיש: תכף נגיע.

<טליה דולן גדיש: זאת רק ההגדרה.

משה גפני: חשבון בעל ערך גבוה, עולה על מיליון דולר?

<פרידה ישראלי: יש סטנדרטים שונים של בדיקה של חשבון מעל מיליון דולר או חשבון מתחת למיליון דולר.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: לגבי התאריכים, הבנתי.

<פרידה ישראלי: יהיו פה ושם התאמות בתאריכים.

משה גפני: לגבי התאריכים אנחנו לא אומרים עכשיו אלא נראה לפי המצב.

משה גפני: אבל חשבון בעל ערך גבוה, זה מעל מיליון דולר.

משה גפני: היות ואני לא יודע למה הכוונה, נראה בהמשך.

<שגית אפיק: השאלה שעלתה גם כאן, ב-פטקא עשינו גם סכומים אחרים.

<שגית אפיק: אצלכם אני רואה שזה מיליון או לא מיליון.

<שגית אפיק: מה הם הסכומים שנקבעו לגבי הגמ"חים?

משה גפני: חמישים אלף דולר?

<פרידה ישראלי: אותו הדבר.

<פרידה ישראלי: הגדרנו מוסד פיננסי ישראלי קטן הנותן שירותי פיקדון והלוואות ללא ריבית.

<פרידה ישראלי: בהמשך ההגדרות יהיה לנו מוסד פיננסי ישראלי שנותן שירותי פיקדון ואשראי ללא ריבית שעומד בדרישות המפורטות בסעיף ג' חלק 3 לנספח 2 להסכם פטקא.

<פרידה ישראלי: זה בדיוק המוסד הפיננסי הקטן.

<שגית אפיק: זאת אומרת, בשונה ממה שביקשו כאן, אתם הגדרתם את זה רק ביחס לגמ"חים.

<שגית אפיק: כאן התבקשה החמרה ביחס לכל לקוח, אם אני מבינה נכון.

<טליה דולן גדיש: גם בגמ"חים אין הבחנות.

<שגית אפיק: גם ב-פטקא עשינו את זה רק ביחס לגמ"חים.

<טליה דולן גדיש: לא.

שבשעה 13: 2.

שבשעה 13: הליך בחירת בעלי תפקידים בכירים בכנסת באמצעות ועדות איתור, על פי סעיף 41 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959 – בקשת מנכ"ל הכנסת מר אלברט סחרוביץ

משה גפני: אני חוזר לדיון בנושא הליך בחירת בעלי תפקידים בכירים בכנסת באמצעות ועדות איתור, על פי סעיף 41 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959 – על פי בקשת מנכ"ל הכנסת - הצבעה.

משה גפני: אנחנו אמורים להצביע על נושא הרכבן של ועדת האיתור.

משה גפני: הדיון התקיים בבוקר והיתה הסכמה, אף על פי שאנחנו נוהגים לעשות את ההצבעות רק לפחות יום אחד או יומיים - על פי הסכמה עם כולם, עם מנכ"ל הכנסת, היות והבקשה עצמה כבר הגיעה הרבה קודם, הנושא הזה שאנחנו אמורים להצביע עליו, אנחנו אמורים להצביע שתי הצבעות?

<שגית אפיק: אפשר בהצבעה אחת על שתיהן, אבל צריך להקריא.

משה גפני: בסדר, אז אני מבקש להקריא.

משה גפני: להקריא הכול?

<שגית אפיק: כן, כי החלפנו את ההחלטה הקודמת.

משה גפני: בסדר.

<שגית אפיק: הודעה בדבר קביעת משרות בכנסת שלא תחול עליהן חובת מכרז, לפי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959.

<שגית אפיק: מודיעים בזה כי בתוקף סמכותה לפי סעיף 41 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959 (להלן – החוק), ובהתאם לסעיף 21 לחוק, החליטה ועדת הכספים של הכנסת בישיבתה מיום י' בחשוון התשע"ח (30 באוקטובר 2017), לקבוע פטור מחובת מכרז פומבי לפי סעיף 19 לחוק, למשרות כמפורט להלן, בתנאי שיקויים לגביהן הליך מיוחד של ועדה לאיתור מועמדים שעקרונות פעולתה נקבעו על ידי ועדת הכספים של הכנסת בהודעה בדבר תנאים למינוי למשרות בפטור מחובת מכרז פומבי.

<שגית אפיק: (1) חשב הכנסת.

<שגית אפיק: (2) ראש אגף בכיר משאבי אנוש ופיתוח ארגוני.

<שגית אפיק: (3) מנהל חטיבת התפעול.

<שגית אפיק: (4) מנהל חטיבת המידע.

<שגית אפיק: (5) דובר הכנסת.

<שגית אפיק: (6) מנהל החטיבה לקשרים בינלאומיים.

<שגית אפיק: (7) ראש אגף טכנולוגיה ומחשוב.

<שגית אפיק: (8) מנהל חטיבת קשרי ציבור והסברה.

<שגית אפיק: (9) המבקר הפנימי.

<שגית אפיק: 10) מנהל מוזיאון הכנסת.

<שגית אפיק: מובהר בזה כי הפטור ממכרז למשרות האמורות יחול בתקופת כהונתה של הכנסת ה-20, וניתן יהיה בהחלטה של יושב ראש הכנסת, בהודעה מראש לוועדת הכספים ולוועד עובדי הכנסת, להאריכה לכנסת ה-21, ולאחר מכן יחזרו המשרות ויהיו כפופות לחובת המכרז.

<שגית אפיק: תקופת כהונתו של נושא המשרה שייבחר באמצעות ועדת איתור כאמור, למעט המבקר הפנימי, תהיה ארבע שנים, ורשאי המנהל הכללי של הכנסת להאריך את תקופת הכהונה לתקופת כהונה אחת נוספת של ארבע שנים.

<שגית אפיק: תקופת כהונתו של המבקר הפנימי, שייבחר באמצעות ועדת איתור כאמור, תהיה תקופת כהונה אחת של שמונה שנים בלבד.

<שגית אפיק: מובהר בזה כי המשרות המפורטות בהודעה זו הן המשרות היחידות שיאוישו באמצעות ועדות איתור ולא תתווספנה עליהן משרות נוספות, וזאת עד לתום כהונתה של הכנסת ה-21, אלא אם כן ניתנה לכך הסכמתו של ועד עובדי הכנסת.

<שגית אפיק: הליך איוש כל יתר המשרות בכנסת עד לתום תקופת כהונתה של הכנסת ה-21 יהיה בהליך המכרזי כפי שהיה בכנסת ערב הודעה זו.

<שגית אפיק: עם תום תקופת כהונתה של הכנסת ה-21, גם הליך איוש המשרות האמורות יחזור להיות ההליך המכרזי כפי שהיה ערב ההודעה בדבר קביעת משרות בכנסת שלא תחול עליהן חובת מכרז מיום ה' בכסליו התשע"ז, 5 בדצמבר 2016, אלא אם כן תחליט ועדת הכספים אחרת.

<שגית אפיק: ההודעה בדבר קביעת משרות בכנסת שלא תחול עליהן חובת מכרז מיום ה' בכסליו התשע"ז, 5 בדצמבר 2016, בטלה.

<שגית אפיק: זאת ההודעה בעצם האחרונה שהיתה כי אנחנו מחליפים אותה.

<שגית אפיק: עכשיו ועדות האיתור.

<שגית אפיק: הודעה בדבר תנאים למינוי למשרות בפטור מחובת מכרז פומבי.

<שגית אפיק: לפי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959.

<שגית אפיק: מודיעים בזה כי בתוקף סמכותה לפי סעיף 41 לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט–1959 (להלן – החוק), ובהתאם לסעיף 21 לחוק, ולהחלטת ועדת הכספים בדבר קביעת משרות בכנסת שלא תחול עליהן חובת מכרז מיום י' בחשוון התשע"ח (30 באוקטובר 2017), ובכפוף להחלטת ועדת הכספים בדבר תנאים למינוי משרות בפטור מחובת מכרז פומבי מיום כ"ד בסיוון התש"ע (6 ביוני 2010), לפי העניין, קובעת ועדת הכספים של הכנסת את המנגנון לפעילות ועדה לאיתור מועמדים למשרות בכנסת שנקבעו בהחלטה האמורה כמשרות הפטורות מחובת מכרז, וכן את הרכבן של הוועדות לאיתור מועמדים ביחס לכל משרה כאמור, כמפורט להלן: ועדות האיתור יהיו ועדות בוחרות ולא ועדות ממליצות, והרכבן ייקבע באופן שבו רוב חברי הוועדה ימונו בידי גורמים קבועים וחיצוניים לכנסת, כמפורט להלן.

<שגית אפיק: הרכבן של ועדות האיתור.

<שגית אפיק: א.

<שגית אפיק: לעניין משרת חשב הכנסת – (1) המנהל הכללי של הכנסת; (2) אחת משלוש המשרות המפורטות להלן, שימונה על ידי יושב ראש הכנסת: מזכיר הכנסת, היועץ המשפטי לכנסת או קצין הכנסת; (3) החשב הכללי במשרד האוצר או חשב בכיר בשירות המדינה שימונה על ידו; (4) עובד בכיר בבנק ישראל שימונה על ידי המנהל הכללי של בנק ישראל; (5) נשיא לשכת רואי חשבון או רואה חשבון שימונה על ידו.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: (3) נציב שירות המדינה או סגן לנציב שימונה על ידו;

<שגית אפיק: (5) סמנכ"ל מינהל ומשאבי אנוש בחברה ממשלתית גדולה שימונה על ידי מנהל רשות החברות הממשלתיות.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: המשפטי לכנסת או קצין הכנסת;

<שגית אפיק: (4) מנהל מינהל הרכש במשרד האוצר;

<שגית אפיק: ד.

<שגית אפיק: משרת מנהל חטיבת המידע –

<שגית אפיק: (2) אחת משלוש המשרות המפורטות להלן, שימונה על ידי יושב ראש הכנסת: מזכיר הכנסת, היועץ

<שגית אפיק: (3) גנז המדינה;

<שגית אפיק: (5) פרופסור באחד מתחומי העניין הרלוונטיים לחטיבת המידע שייבחר על ידי ועד ראשי האוניברסיטאות.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: (3) מנהל מרכז ההסברה;

<שגית אפיק: (5) עיתונאי בכיר שייבחר על ידי נשיא מועצת העיתונות.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: (3) סמנכ"ל במשרד החוץ שימונה על ידי המנהל הכללי של משרד החוץ;

<שגית אפיק: (5) בעל תפקיד בכיר במוסדות הלאומיים שייבחר על ידי המנהלים הכלליים של המוסדות הלאומיים.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: (3) ראש רשות התקשוב הממשלתי;

<שגית אפיק: (5) מנהל מערכות מידע ראשי במשרד הביטחון.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: (3) ראש רשות התקשוב הממשלתי;

<שגית אפיק: (5) מנהל מרכז ההסברה.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: (3) מנהל חטיבה במשרד מבקר המדינה שימונה על ידי מבקר המדינה;

<שגית אפיק: (5) פרופסור באחד מתחומי העניין הרלוונטיים לביקורת הפנימית של הכנסת שייבחר על ידי ועד ראשי האוניברסיטאות.

<שגית אפיק: (1) המנהל הכללי של הכנסת;

<שגית אפיק: (3) גנז המדינה;

<שגית אפיק: (5) פרופסור באחד מתחומי העניין הרלוונטיים למוזיאון הכנסת שייבחר על ידי ועד ראשי האוניברסיטאות.

משה גפני: תודה רבה, אני מודה לך.

משה גפני: שתיים מתוך המשרות הללו כבר נבחרו ונבחרו על ידי ועדות איתור ועמדו בהצלחה במינוי הזה, באמת מינוי מקצועי, אנחנו מודים על כך.

משה גפני: אני מבקש לאשר את מה שהקריאה היועצת המשפטית של הוועדה.

משה גפני: מי בעד אישור ההודעה בדבר תנאים למינוי למשרות בפטור מחובת מכרז פומבי, לפי חוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959.

<שגית אפיק: צריך להצביע קודם על ההודעה בדבר - - -

משה גפני: אני מצביע על שתי ההודעות יחד.

משה גפני: מי בעד אישור שתי ההודעות הללו שבאו כקבוצה אחת, ירים את ידו.

משה גפני: בעד – 4

משה גפני: נמנעים – אין

משה גפני: ההודעות אושרו, תודה רבה, שיהיה בהצלחה, תמשיכו באותה דרך ואל תמנו אנשים פוליטיים.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: תקנות מס הכנסה (יישום תקן אחיד לדיווח ולבדיקת נאותות של מידע על חשבונות פיננסים - CRS), התשע"ז- 2017

משה גפני: אנחנו ממשיכים בדיון.

משה גפני: כפי שנאמר קודם, ערך גבוה וערך נמוך מסתובב על המיליון דולר.

<פרידה ישראלי: כן.

משה גפני: יותר ממיליון דולר זה ערך גבוה ופחות ממיליון דולר זה ערך נמוך.

משה גפני: הדיון הזה היה ב-פטקא.

<טליה דולן גדיש: "חשבון בעל ערך נמוך" – חשבון קיים של יחיד שהיתרה המצרפית שלו בחשבונות קיימים אינה עולה על מיליון דולר ביום.

<טליה דולן גדיש: "חשבון בר דיווח" – חשבון שסווג כחשבון של תושב מדינה זרה לפי תקנות 3 עד 5 או לפי תקנה 11(ב) או (ג) לפי העניין ובלבד שאותה מדינה זרה היא מדינה בת דיווח.

<טליה דולן גדיש: "חשבון חדש" – חשבון פיננסי שנפתח ביום 1 באוקטובר 2017 או לאחריו.

<טליה דולן גדיש: "חשבון מוחרג" – כהגדרתו בחלק 8 סעיף (ג), סעיף קטן (17) לתקן וכן כל אחד מהחשבונות הבאים: חשבון רדום שהיתרה בו אינה עולה על אלף דולר.

<טליה דולן גדיש: חשבון בקרן השתלמות כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות גמל המיועדת לתשלום דמי השתלמות לעובדים.

<טליה דולן גדיש: חשבון בקרן השתלמות כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות גמל המיועדת לתשלום דמי השתלמות לעצמאים ובלבד שמתקיימים לגביו התנאים האלה.

<טליה דולן גדיש: ההפרשות השנתיות מוגבלות לחמישים אלף דולר או פחות.

<טליה דולן גדיש: היתרה אינה עולה על חמישים אלף דולר או שהמשיכות ממנו מותנות בעמידה באמות מידה אחרות ממטרתו של החשבון או שמוטלים קנסות על משיכות שנעשו לפני שאמות המידה כאמור מולאו.

משה גפני: תסבירי.

<פרידה ישראלי: ב-פטקא היו מצבים של חשבונות שהאמריקאים ויתרו על הדיווח לגביהם משום שההערכה הייתה שזה לא חשבונות של סיכון להעלמת מס.

<פרידה ישראלי: דוגמה לכך הוא חשבון בקרן השתלמות לשכירים וחשבון בקרן השתלמות לעצמאים והם אישרו לנו בתנאים מסוימים.

<פרידה ישראלי: כעיקרון אפשר להפקיד כל סכום.

<פרידה ישראלי: לגבי שכיר שזאת הפקדה כאחוז מההכנסה שלו, המעביד וחלק העובד, באופן גורף קיבלו את זה שהחשבון הזה לא מהווה סיכון להעלמות מס והוא נכנס כחשבון מוחרג בקרן השתלמות.

<פרידה ישראלי: לגבי עצמאים, האמריקאים נתנו לנו התניה שערך החשבון, סך הכול לא עולה על חמישים אלף דולר או שההפרשות השנתיות מוגבלות לחמישים אלף דולר.

<פרידה ישראלי: בעצם בקרן לעצמאים ההפרשות לא מוגבלות אבל אותם חשבונות בערך נמוך, לא לדווח.

<פרידה ישראלי: ה-CRS נתנו חופש פעולה מסוים לגבי חשבונות שיש להם מאפיינים כאלה שלא מהווים סיכון להעלמת מס, הכסף שבהם.

<פרידה ישראלי: אנחנו בעצם בחרנו שאת אותם חשבונות בעלי אותו אופי כמו שניתן לאסור ב-פטקא, להכניס גם כחשבונות מוחרגים לצורך ה-CRS וזאת דוגמה אחת לסוג חשבונות כזה.

<פרידה ישראלי: בעצם אמרנו שאפשר להעניק לו פטור כי ה-CRS, בחשבונות שיש להם אפיון ספציפי בכל מדינה.

<פרידה ישראלי: אנחנו כללנו את זה בדיוק באותה מתכונת שיש ב-פטקא.

<פרידה ישראלי: זאת אומרת, מי שפטור לעניין פטקא, פטור גם לעניין זה.

משה גפני: והם מסכימים?

משה גפני: אלה שעושים את ההסכם מסכימים?

<פרידה ישראלי: ב-CRS נקבעו העקרונות ואם העקרונות הם כאלה שהחשבון הזה, ההפרשות נקבעות כאחוז מההכנסה - - -

משה גפני: אין עליו סיכון של העלמת מס.

<טליה דולן גדיש: סיכון העלמה הוא נמוך מאוד.

<פרידה ישראלי: כן, נמוך מאוד.

<פרידה ישראלי: אז הם מקבלים את זה.

משה גפני: אם אני אמצא דברים שלא מהווים סיכון להעלמת מס, יהיה אפשר להכניס את זה בתקנות.

<פרידה ישראלי: לכן יש שם אפיונים שרשומים בצורה יותר ספציפית אבל בעיקרון אנחנו ניסינו לחשוב על הכול.

משה גפני: בקיצור, מה שאתם אומרים בסעיף הזה זה שזאת שלא הלכה למשה מסיני, יכול להיות הסכם שלל ה-CRS אבל לאם יש משהו שאין בו סיכון של העלמת מס, אפשר לתת לו פטור.

משה גפני: למשל קרן השתלמות.

משה גפני: אם שכיר שם את הכסף הזה לפי גובה המשכורת, אותו דבר לגבי עצמאי, שם יש הגבלה, אפילו שזה לא נמצא בהסכם עם ה-CRS, אפשר להכניס את זה ועובדה שאתם מכניסים.

משה גפני: זה נותן לי פתח לחשוב על עוד דברים.

<עאסי קוסאי: לדייק, כבוד יושב ראש.

<עאסי קוסאי: הם נתנו שם קריטריונים די ברורים שצריך לעמוד בהם.

<עאסי קוסאי: לדוגמה, החשבון צריך להיות מוטב לצורכי מס, אם הוא מוגבל ביתרה.

<עאסי קוסאי: זה לא כל חשבון.

<עאסי קוסאי: אין פתח שאתה יכול להיכנס בו.

<עאסי קוסאי: פשוט צריך לעמוד בקריטריונים שהם קבעו.

<פרידה ישראלי: זה כתוב בצורה יותר ספציפית.

<עאסי קוסאי: אם אתה מכוון לחמישים אלף דולר, זה לא בכיוון.

משה גפני: אני עוד אמצא.

משה גפני: אל תהיה כל הזמן אופוזיציה.

משה גפני: בוא נזרום.

<עאסי קוסאי: לפי הפתח שנתנו כאן, אי אפשר להכניס תחת זה.

<פרידה ישראלי: אני מוכנה להצהיר שאם היינו חושבים שאפשר להחיל את החמישים אלף דולר, כבר היית רואה את זה מצדנו.

משה גפני: אני מבין.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: לפעמים אני עוזר לכם.

<ערן פאר: אני חושב שאם רשות המסים יכולה לעשות, יש לה מרחב תמרון שהיא צריכה להשתמש בו לטובת הלקוחות ולא לגרום לכך שלקוח שיש לו בחשבון אלף שקלים, יהיו חייבים לדווח עליו.

<ערן פאר: אם חשבון רדום של אלף דולר נחשב כחשבון שהם מחריגים אותו, למה חשבון רגיל עם אלף דולר לא?

<ערן פאר: אלף דולר הוא לא סכום של העלמת מס.

<ערן פאר: הם הגדירו שחשבון רדום של אלף דולר יוחרג מהדיווח.

<ערן פאר: כך הוקרא כרגע.

<ערן פאר: אם אלף דולר נחשבים כלא בעייתי מבחינת העלמת מס והם מכירים בזה, למה חשבון רגיל של אלף דולר לא יוחרג?

<ערן פאר: מה הבעיה עם זה?

<ערן פאר: מוגדר שאלף דולר זה לא בעייתי להעלמת מס.

<ערן פאר: למה לקבוע רף של דיווח מאפס?

משה גפני: למה חשבון רדום?

<ערן פאר: הם הגדירו את זה.

משה גפני: אני עכשיו בצד שלהם.

משה גפני: חשבון רדום הוא חשבון רדום.

משה גפני: הם אומרים אלף דולר.

משה גפני: אלף דולר, חשבון רדום.

משה גפני: חשבון רדום על מיליון דולר, זה כבר משהו אחר אבל אלף דולר, חשבון רדום, לא צריך לדווח.

<ערן פאר: נכון.

<ערן פאר: זה בדיוק העניין.

משה גפני: אתה בא ואתה אומר את מה שאני גם רוצה לומר וגם הם רוצים לומר.

משה גפני: אם אלף דולר זה חשבון רדום וזה בסדר, אז צריך להיות גם אלף דולר שהם לא בחשבון רדום.

<ערן פאר: נכון.

משה גפני: זה לא נכון.

משה גפני: מה לעשות?

משה גפני: הלוואי וזה היה נכון.

משה גפני: חשבון רדום זה משהו אחר.

משה גפני: אנחנו כאן בחקיקה עוברים כל הזמן.

משה גפני: חשבון רדום, יש לו מאפיינים אחרים.

<קריאה: צריך להתייחס לעניין של העלמת מס.

משה גפני: אני מבקש ממך, אל תתעמת על דבר שלא תצליח.

משה גפני: תחפש דברים אחרים.

משה גפני: זה מה שאני עושה כל הזמן.

משה גפני: זה לא הפתרון.

משה גפני: חשבון רדום, זאת הגדרה אחרת.

משה גפני: אתה רוצה לכוון לחשבון שהוא איננו רדום.

<ערן פאר: נכון.

משה גפני: שהוא חשבון לא עם הרבה כסף.

משה גפני: לא מכאן תבוא הישועה.

משה גפני: בואו נחפש את הישועה במקום אחר.

<טליה דולן גדיש: חשבון בבנק כהגדרתו בתקנות לביטוח הלאומי, חיסכון ארוך טווח לילד, התשע"ו-2016 (להלן – תקנות חיסכון ארוך טווח לילדׂ).

<טליה דולן גדיש: חשבון על שם הילד בקופת גמל להשקעה כמשמעותו בתקנות חיסכון ארוך טווח לילד.

<פרידה ישראלי: כאן אלה עוד שני סוגי חשבונות שמצאנו שהם עומדים בכללים בגלל שהם חשבונות מוטבים לצורכי מס, גם הפקדות של הביטוח הלאומי.

<פרידה ישראלי: הכנסנו אותם כאן לרשימה למרות שכאשר ב-פטקא חתמנו, עוד לא היו החשבונות האלה.

<טליה דולן גדיש: חשבון משותף שנפתח בעבור הלקוחות לפי סעיף 5(א)(7) לצו איסור הלבנת הון (חובות, זיהוי, דיווח וניהול רישומים של תאגידים בנקאיים למניעת הלבנת הון ומימון טרור, התשס"א-2001 (להלן – צו איסור הלבנת הון).

<טליה דולן גדיש: חשבון המוחזק בישראל שנפתח בידי נציגות בית משותף כמשמעותה בסעיף 65 לחוק המקרקעין התשכ"ט-1979 לפי הכללים הקבועים בתקנה 4(ג).

משה גפני: רגע.

משה גפני: אנחנו עכשיו מדברים על רשימה של חשבונות שהחשבונות האלה פטורים.

<טליה דולן גדיש: מוחרגים.

משה גפני: מוחרגים.

משה גפני: אמרנו חשבון רדום עד אלף שקלים, חשבון בקרן השתלמות כהגדרתה בחוק הפיקוח, הפרשות השנתיות מוגבלות לחמישים אלף דולר, חשבון בבנק כהגדרתו בתקנות הביטוח הלאומי, תקנות של חיסכון.

<טליה דולן גדיש: זה הפקדה לילדים שנולדים.

משה גפני: זה הביטוח הלאומי.

<טליה דולן גדיש: נכון.

משה גפני: חשבון על שם הילד בקופת גמל.

<טליה דולן גדיש: זה אותו הדבר.

<טליה דולן גדיש: אם אתה רוצה את זה בקופת גמל ולא בבנק.

משה גפני: חשבון משותף.

<פרידה ישראלי: הוא מוגבל בסכום של נדמה לי 300 אלף שקלים.

משה גפני: חשבון משותף למה?

<לוני בכר: טוענים רבניים, עורכי דין או רואי חשבון.

משה גפני: עורכי דין יש יותר מטוענים רבניים, אז תתחיל מעורכי דין.

<לוני בכר: עורכי דין, רואי חשבון וטוענים רבניים שמחזיקים כספים עבור לקוחות במשותף בסכומים נמוכים ולזמנים מוגבלים.

<פרידה ישראלי: עד 300 אלף שקלים בחשבון עבור קבוצה של לקוחות.

<טליה דולן גדיש: בנאמנות.

<טליה דולן גדיש: חשבון משותף עבור כלל הלקוחות.

משה גפני: למה עד 300 אלף שקלים?

<פרידה ישראלי: זאת ההגדרה.

משה גפני: ואם הסכום הוא 400 אלף שקלים אבל לזה חשבון משותף?

<טליה דולן גדיש: לקחנו את זה מחוק איסור הלבנת הון.

<פרידה ישראלי: לפי חוק איסור הלבנת הון יש פטור מדיווח על הנהנים בחשבון.

<פרידה ישראלי: זה לצורך ביצוע פעולות מסוימות על ידי בעלי התפקידים האלה בסכומים נמוכים.

מיקי לוי: שאלה אינפורמטיבית.

מיקי לוי: אם עורך דין הוא נאמן של תושב חוץ שבא לקנות כאן דירה ושם חצי מיליון שקלים?

<טליה דולן גדיש: חצי מיליון שקלים, לא.

מיקי לוי: בנספח יש פטור מזה?

מיקי לוי: אתם מבינים שזה זמני.

מיקי לוי: אני עכשיו ושמתי אצל עורכת הדין 800 אלף שקלים כדי לקנות כאן דירה.

<עאסי קוסאי: בתקן יש סעיף שהוא בעצם מטפל אם יש לך חשבון שהוא גם לרכישת דירה.

<עאסי קוסאי: בתנאים מסוימים הוא כן פטור.

מיקי לוי: כי אני מחזיק את הכסף בחשבון נאמנות.

<עאסי קוסאי: או לשלם את המס.

<עאסי קוסאי: ברישא כתוב "כהגדרתו בחלק 8 סעיף (ג)" ושם יש רשימה ארוכה של חשבונות.

<עאסי קוסאי: לזיכרוני החשבון הזה היה נמצא שם בהתקיים תנאים מסוימים כמו קבוצת רכישה שנמצאת שם.

מיקי לוי: רק תבדקו כדי שנהיה רגועים.

מיקי לוי: אנחנו עלולים לסבך את האנשים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: סיכמנו שאתם בודקים את זה ונותנים תשובה.

<טליה דולן גדיש: חשבון מוחזק בישראל שנפתח בידי נציגות בית משותף כמשמעותה בסעיף 65 לחוק המקרקעין התשכ"ט-1969 לפי התנאים הקבועים בתקנה 4(ג) לתקנות צ'קים ללא כיסוי, התשמ"א-1981 (להלן תקנות צ'קים ללא כיסויׂ).

<עאסי קוסאי: אני מבקש לענות לחבר הכנסת מיקי לוי.

<עאסי קוסאי: בעמוד 38, אצל חלק מהאנשים זה כנראה בעמוד 37, בתחתית העמוד .

משה גפני: ממה אתה קורא?

<עאסי קוסאי: זה התקן שצורף.

<עאסי קוסאי: אנחנו מפנים אליו ברישא.

<פרידה ישראלי: אולי אני אבהיר כי אני מרגישה שזה לא מובן.

<פרידה ישראלי: חשבון מוחרג, כמו שהקראנו, זה חשבון לפי סעיף זה וזה לתקן שהוא נקבע וכן על דברים שאותם התחלנו לומר כמו קרן השתלמות וכולי.

משה גפני: הבנתי.

<פרידה ישראלי: יש גם את הרשימה בתקן עצמה שזאת עוד קבוצה שאנחנו לא מקריאים אותה כי התקן כבר קבע שזה מוחרג.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אם כן, מה אתה אומר?

<עאסי קוסאי: בתחתית העמוד יש סעיף (ה), חשבון שנוצר בקשר עם אחד מאלה.

<עאסי קוסאי: בסעיף 2, מכירה, החלפה או חכירה של מקרקעין או רכוש, ובלבד שהחשבון עונה על הדרישות הבאות ואז מפרטים מה הדרישות.

מיקי לוי: אם הדרישות הבאות והוא עולה על סכום החובה על הדיווח, אז שוב נצטרך.

<טליה דולן גדיש: לא.

<טליה דולן גדיש: זה לא מוגבל בסכום.

<עאסי קוסאי: החשבון ממומן אך ורק בכסף בתום לב, הפקדה בתחום מתאים להבטחת התחייבות הקשורה ישירות לעסקה או תשלום דומה או ממומן בנכס פיננסי המופקד בחשבון בקשר למכירה, החלפה או החכרה של נכס.

<עאסי קוסאי: החשבון נוצר או משמש אך ורק כדי להבטיח את המחויבות של הרוכש לשלם את מחיר הרכישה עבור הנכס.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אל תקריא עוד.

משה גפני: זה עונה על מה שאמר חבר הכנסת מיקי לוי?

<טליה דולן גדיש: כן.

<עאסי קוסאי: כן.

משה גפני: אז אני מבקש לרשום את זה בהגדרות אצלנו.

משה גפני: להסביר בעברית.

<שגית אפיק: אתה רוצה להכניס את כל המוחרגים?

משה גפני: לא.

<שגית אפיק: רק את זה?

משה גפני: רק את זה.

<עאסי קוסאי: למה רק את זה?

משה גפני: כי זה לא כתוב ברור.

משה גפני: אם זה יבוא לדיון, אני פוחד.

משה גפני: כתוב שהחשבון נוצר ומשמש אך ורק כדי להבטיח את המחויבות של הרוכש לשלם את מחיר הרכישה וכולי.

<שגית אפיק: יש הפניה לזה.

<שגית אפיק: זה חלק מהתקנות.

משה גפני: אני יודע אבל לא ברור שמה שהוא אומר, עונה על זה.

<משה אשר: אם יהיו בעתיד שאלות ותשובות, אפשר להסביר בשפה של בני אדם.

משה גפני: איך אנחנו מבטיחים את זה?

משה גפני: זה באמת יכול לגרום נזק אמיתי.

<משה אשר: יהיו שאלות ותשובות, נניח תושב חוץ רוצה לקנות דירה בישראל.

משה גפני: מה זה שאלות ותשובות?

משה גפני: יש את התקנות.

משה גפני: את יכולה לעבור על זה ולראות שזה עונה על זה?

משה גפני: תמשיכו.

משה גפני: נבדוק את זה.

<טליה דולן גדיש: זה גם מסוכן בגלל שמכלל הן שמשכנו מהתרגום של התקן לכאן עלולים לשמוע לאו לגבי רשימה של פרטים אחרים.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: אני מבקש שוב לבדוק שזה עונה ללא עוררין על מה שהוא אמר.

<טליה דולן גדיש: זה עונה.

<טליה דולן גדיש: הוא יכול להפקיד כסף לקנות.

<טליה דולן גדיש: חשבון המוחזק בישראל ונפתח בידי ועד עובדים כמשמעותו בחוק הסכמים קיבוציים התשי"ג-1957 לפי התנאים הקבועים בתקנה 4(ג) לתקנות צ'קים ללא כיסוי ובסעיף 3(א)(6) לצו איסור הלבנת הון.

<טליה דולן גדיש: חשבון המנוהל למטרות קהילתיות לטובת קבוצה גדולה או בלתי מוסדרת של נהנים שמתקיימים בו התנאים הקבועים בסעיף 5(א)(6) לצו איסור הלבנת הון.

<טליה דולן גדיש: חשבון שבו הנכסים הפיננסיים היחידים הם מניות או אופציות המוחזקות על ידי נאמן בעבור עובדים לפי סעיף 102 לפקודה.

<טליה דולן גדיש: חשבון המוחזק אך ורק בידי עיזבון והמוסד הפיננסי המדווח אימץ את דבר הפטירה במרשם האוכלוסין כמשמעותו בחוק.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: כל אלה מוחרגים.

<טליה דולן גדיש: זה עוד מה שמופיע בתרגום של התקן.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני מבקש לעשות הפסקה לעשר דקות ואחרי כן נמשיך.

משה גפני: אני מחדש את הישיבה.

משה גפני: אני מבקש גם מרשות המסים, גם מאיגוד הבנקים וגם מהיועצת המשפטית שלנו, מהלשכה המשפטית, אחרי שקראנו את הדברים שהם חריגים, כולל הנושא של מה שמופיע בהסכם של ה-CRS, לחפש אפשרות להגבלת הסכום שלא פוגע בעניין של העלמות מס.

משה גפני: לחפש דרך.

משה גפני: באמת המציאות הזאת, נעשה כולנו את החשבון, בה מהשקל הראשון יהיו אנשים שיצטרכו לדווח לרשות המסים ומרשות המסים זה ידווח למדינה עליה מדובר, זאת פגיעה מאוד מאוד קשה.

משה גפני: אם היה אפשר להגדיל את הסכום שמסכום מסוים, כפי שיש ב-פטקא, אם היה אפשר לעשות את זה, וזה לא יפגע בהסכם של ה-CRS, אני מאוד מבקש לחפש פתרון לעניין הזה חפשו פתרון.

משה גפני: אני אומר גם לרשות המסים.

משה גפני: גם רשות המסים בחוק שהביאה, היא הביאה דברים הגיוניים, דברים בהם יש החרגה של חשבונות.

משה גפני: אני מבקש גם בלשכה המשפטית תחפשו פתרון לעניין הזה.

משה גפני: אם יש פתרון לעניין הזה, זה מאוד מאוד מקל עלינו את התקנות.

משה גפני: זה הופך להיות חלק מסוים מאנשים וגם בסכומים שהם סכומים לא מהשקל הראשון, לא אלף שקלים שהוא מפקיד באיזה חשבון אלא מדובר על סכומים יותר משמעותיים.

משה גפני: זה מאוד יקל עלינו.

משה גפני: אנחנו ממשיכים הלאה.

משה גפני: חשבון פיננסי.

משה גפני: אלא אם כן יש למישהו הערה על כל מה שקראנו עד עכשיו עם ההחרגה של חשבונות.

<טליה דולן גדיש: "חשבון פיננסי" – כהגדרתו בסעיף 135ב לפקודה למעט חשבון מוחרג.

<טליה דולן גדיש: "חשבון קיים" – חשבון פיננסי שנפתח לפני יום.

משה גפני: את לא אומרת את התאריך.

<טליה דולן גדיש: בכוונה.

<טליה דולן גדיש: "חשבון רדום" – חשבון שעברו שש שנים או יותר מהיום שבו בעל החשבון יצר לאחרונה קשר עם המוסד הפיננסי שבו מוחזק החשבון ומהיום שבו נתקבלה מבעל חשבון הוראה אחרונה לגביו או לגבי כל חשבון אחר שבבעלותו שמוחזק במוסד הפיננסי שבו מוחזק החשבון.

משה גפני: למה שש שנים?

משה גפני: אתם קצת מגזימים.

משה גפני: חשבון רדום הוא שש שנים?

<פרידה ישראלי: זה בתקן.

משה גפני: חייבים לקבל את מה שהם אמרו בעניין הזה?

משה גפני: שש שנים זה המון זמן.

משה גפני: אם בן אדם לא יצר קשר עם הבנק שלו ולא עשה שום פעולה שלוש שנים?

<טליה דולן גדיש: זה לא אומר כלום.

<טליה דולן גדיש: יכול להיות שהוא איש מאוד עשיר שיש לו הרבה מיליונים והוא אומר שנוח לו שינוחו בבנק ובלבד שלא יעבירו את המידע.

משה גפני: אנחנו מדברים על חשבון רדום לגבי אלף שקלים.

<טליה דולן גדיש: לא.

<טליה דולן גדיש: לכן אני אומרת שש שנים.

משה גפני: אבל חשבון רדום, אנחנו מדברים על אלף שקלים.

<טליה דולן גדיש: אלף דולר.

<טליה דולן גדיש: נכון.

משה גפני: תבדקו להוריד את זה לשלוש שנים.

משה גפני: שש שנים זה המון זמן.

<משה אשר: נבדוק.

משה גפני: שש שנים הוא לא יחזיק אלף שקלים בחשבון.

משה גפני: זה לא חשבון רדום.

<פרידה ישראלי: יש מנותקי קשר עשרות שנים.

משה גפני: בסדר, אבל אנחנו מדברים על אלף שקלים ולהגדיר אותו כחשבון רדום שלא צריך למסור עליו דיווח, צריך להכניס כל דבר לפרופורציות.

משה גפני: חוץ מזה, צריך להגיד למדינות ה-OECD שלנו יש יותר שכל מהן.

משה גפני: אפשר להגיד את זה או לא?

<טליה דולן גדיש: הם יודעים.

<טליה דולן גדיש: "ישות אקטיבית" – NFE אקטיבי, כהגדרתו בחלק 8 סעיף 9ד לתקן.

<פרידה ישראלי: ישות אקטיבית.

<פרידה ישראלי: כשאנחנו מדברים על חשבונות של ישויות, איזה סוגי גופים אנחנו מכירים.

<פרידה ישראלי: מכירים את הבנקים, חברות הביטוח וכולי.

<פרידה ישראלי: מכירים חשבונות של חברות.

<פרידה ישראלי: בדרך כלל חברות או ישויות אחרות כאשר הן מחולקות לישות אקטיבית או פסיבית.

<פרידה ישראלי: מה זה אקטיבית.

<פרידה ישראלי: אקטיבית בדרך כלל זו חברה עסקית שיש לה פעילות עסקית או מוסד ציבורי שפועל לשם צדקה וכולי או חברה נסחרת בבורסה.

<פרידה ישראלי: גופים שיש להם פעילות שאז לגביהם אנחנו לא נזקקים לחפש את הפרטים של בעלי השליטה שלהם ולהעביר נתונים לגבי תאגידים שבעלי השליטה שלהם הם תושבי מדינות זרות.

<פרידה ישראלי: מה זה תאגיד לא אקטיבי.

<פרידה ישראלי: זה תאגיד פסיבי שעיקר ההכנסה שלו, עיקר הנכסים שלו הם פסיביים ומשמשים להשגת הכנסה פסיבית כמו ריבית, דיבידנד וכולי כי היה חשש שיגידו שאם אנחנו מחפשים תושבות של יחיד, אם הוא תושב מדינה זרה אבל בתאגיד אנחנו לא נחפש אם הוא בעל שליטה, אז אנשים, במקום להחזיק כסף ישירות, יקימו חברה פסיבית שלהם, יהיו בעלי השליטה שם, יקימו חברה ישראלית ואז זאת חברה ישראלית ואין לי על מי לדווח אבל בעצם החברה הישראלית הזאת, מחזיק אותה בעל שליטה קנדי לצורך העניין.

<פרידה ישראלי: אחר כך אנחנו נראה שיש הבחנה בין תאגיד פסיבי לאקטיבי כאשר בפסיבי הולכים לחפש את בעלי שליטה שלו ולראות מי הם ואת האקטיבי עוזבים.

<טליה דולן גדיש: "ישות פסיבית" – NFE פסיבי כהגדרתו בחלק 8 סעיף 8ד לתקן.

<טליה דולן גדיש: מוסד פיננסי ישראלי קטן הנותן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית שעומד בדרישות המפורטות בסעיף ג' חלק 3 לנפסח 2.

<פרידה ישראלי: זה אותו מוסד שאף פיקדון בו לא עולה על חמישים אלף דולר.

<פרידה ישראלי: אותו גוף קטן לעניין פטקא.

<פרידה ישראלי: מוסד פיננסי קטן.

<יהודה גנדלרנד: אנחנו רוצים לבקש לחדד את הנקודה.

<יהודה גנדלרנד: אחרי שחוקקו התקנות של ה-פטקא התברר שהייתה אולי טענה או אמירה שיש לקונה מסוימת ביחיד שפתח גמ"ח שהוא לא מעוגן תחת העמותה.

<יהודה גנדלרנד: אז עמדה שאלה מצד הפיקוח על הבנקים האם הוא מוגדר כמוסד פיננסי או לא.

<יהודה גנדלרנד: כלומר, אדם יחיד שמחזיק גמ"ח והוא לא מאוגד, האם אפשר להגדיר אותו כמוסד פיננסי.

<יהודה גנדלרנד: אנחנו מבקשים שהנקודה הזאת תחודד בתקנות האלו.

<יהודה גנדלרנד: בסופו של דבר יצאה חוות דעת של בנק ישראל אבל כן היינו רוצים שזה יהיה מחודד בתקנות.

<שגית אפיק: שם הוצאנו את זה במכתב של המפקחת.

<שגית אפיק: זה יצא במכתב של המפקחת מספר חודשים אחרי.

<שגית אפיק: זאת אומרת, אחרי שראינו שביישום מתעוררות בעיות.

<עאסי קוסאי: כאן אותו הדבר.

משה גפני: אוי ואבוי לחיים שלי אם זה יהיה אותו הדבר.

<שגית אפיק: אנחנו לא רוצים להגיע לזה.

משה גפני: אתה צריך לשבת אצלי במשרד או אצלה במשרד ולראות.

משה גפני: בנק סגר 16 חשבונות ואחד עם הרבה כסף בחשבון.

משה גפני: עצרו לו את הכסף.

משה גפני: אני לא הולך לעבור את זה עוד פעם.

<טליה דולן גדיש: אתם יכולים להראות לו את ההנחיה של המפקחת על הבנקים?

<שגית אפיק: כן.

<שגית אפיק: אני אעביר לך אותה.

<עאסי קוסאי: אני רוצה לומר שחוות הדעת שיצאה, היא לא הייתה על תקנות פטקא אלא על מוסד פיננסי בחוק.

<עאסי קוסאי: זאת אומרת, ההנחיה כבר תופסת כאן.

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: תסביר לי.

<עאסי קוסאי: היה חוק פטקא.

<עאסי קוסאי: חוק פטקא הוא החוק שמסמיך כאן וחלק מההגדרות כאן נשלפות מחוק פטקא.

<פרידה ישראלי: אתה מתכוון מהתיקון לפקודת מס הכנסה.

<עאסי קוסאי: כן.

<עאסי קוסאי: חוות דעת שיצאה על ידי בנק ישראל או על ידי רשות המסים.

משה גפני: כן.

משה גפני: זה היה בסיכום משותף.

<עאסי קוסאי: לאחר סיכום משותף.

משה גפני: יצאה חוות דעת של המפקחת על הבנקים.

<עאסי קוסאי: נכון.

<עאסי קוסאי: היא פירשה את החוק ולא את תקנות פטקא.

<עאסי קוסאי: אנחנו כאן עובדים לפי החוק, מכוח החוק, ולכן הפרשנות ההיא תחול אוטומטית גם כאן.

משה גפני: מקובל עלי.

משה גפני: אני לא מתווכח אתך.

משה גפני: אני רק לא רוצה לעבור את הסאגה שעברתי מאז אישרנו את תקנות ה-פטקא.

<עאסי קוסאי: אנחנו עכשיו למדים מה-פטקא.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: זה בסדר אבל את הסאגה הזאת אני לא רוצה לעבור.

משה גפני: אם אין הסכמה, אין הסכמה.

משה גפני: אם יש הסכמה, צריך להגיע לפתרון שמהיום הראשון שאנחנו מאשרים את התקנות, הבנקים יקבלו את ההודעה הזאת.

משה גפני: הבנקים מאוד חוששים.

<פרידה ישראלי: ההגדרה של מוסד פיננסי נמצאת בסעיף בחוק.

<פרידה ישראלי: סעיף 135ב לפקודה.

<פרידה ישראלי: הייתה כאן פרשנות האם מוסד פיננסי יכול להיות גם יחיד.

<פרידה ישראלי: אנחנו כעת בתוך התקנות שלוקחות את המושג מוסד פיננסי מהתקנות.

משה גפני: לבנקים קרו שני דברים.

משה גפני: ראשית, הם נהיו עשירים יותר מכפי שהיו קודם, ואני מפרגן להם וזה בסדר, ושנית, הם נהיו פחדנים.

משה גפני: הם היו פעם יותר אמיצים.

משה גפני: אני אומר את זה כללית.

משה גפני: אני לא אומר את זה כביקורת.

משה גפני: הם לא רוצים שיהיה איזשהו דבר עלום ואחר כך יבואו ויאשימו אותם.

משה גפני: הם חוששים שיבואו ויאשימו אותם.

משה גפני: יבואו מדינות אחרות ויעשו להם בעיות בתוך החשבון או תבוא רשות המסים ותעשה להם בעיות או יבוא בנק ישראל ויעשה להם בעיות.

משה גפני: הם רוצים שהכול יהיה מונח על השולחן וידעו בדיוק.

משה גפני: מאז שיצאו ההנחיות האלה, המצב יותר טוב.

משה גפני: המצב יותר קל וקיבלנו פחות תלונות.

משה גפני: לא סגרו חשבונות ונעשו פעולות.

משה גפני: אני מקווה שהגמ"חים גם מעבירים עכשיו את הטפסים שהם צריכים להעביר כאשר מדובר בגמ"ח קטן שעומד בתקנות.

משה גפני: אם מעבירים, אני לא חושב שתהיינה בעיות.

משה גפני: אם אנחנו הולכים לאשר תקנות חדשות שלא אישרנו אותן קודם, שלא יבוא פתאום איזשהו הליך שמאוד קשה גם לתאם בין משרדי הממשלה ובוודאי לא בגופים חיצוניים.

משה גפני: אני רוצה להיות בטוח שברגע שזה מאושר, הבעיה הזאת לא קיימת ויוצאת אותה הנחיה לגבי הנושא הזה.

משה גפני: מה רצית לומר?

<קריאה: אנחנו אומרים שאם אנחנו כבר בתהליך חקיקה חדש, בוא נעשה את זה כמו שצריך.

<קריאה: אני לא יכול לדעת אף פעם איזה קצין ציות באיזשהו בנק יבוא ויגיד שבעצם הוא לא יודע אם אותה הנחיה של בנק ישראל חלה או לא חלה ואני צריך להתחיל להביא לו יועצים משפטיים.

<קריאה: בתקנות האלה, בוא נעשה את זה בצורה מסודרת.

משה גפני: מה נעשה בצורה מסודרת?

<קריאה: שיהיה ברור שגם יחיד שמחזיק מס נחשב למוסד פיננסי.

משה גפני: את מקשיבה למה שהוא אומר?

<שגית אפיק: כן.

<שגית אפיק: אז ייווצר המצב הבא.

<קריאה: הפוך.

<קריאה: יגידו שאם כאן, זה לא כאן.

<שגית אפיק: ומצד שני, כמו שהם אומרים לך, ההגדרה נמצאת בחוק.

<שגית אפיק: המכתב של המפקחת מבהיר את ההגדרה ולכן זה אמור לחול גם כאן אוטומטית.

משה גפני: אם זה יהיה כתוב כאן, מישהו בבנק יבוא ויאמר שאם זה לא כתוב, זה לא קיים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: נצטרך להחליט בזה.

<שגית אפיק: נסתכל על זה שוב ונראה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: יש עוד הערות?

משה גפני: תמשיכי.

משה גפני: אתם צריכים להבטיח אותי אלא אם כן אתם לא רוצים שאני אבחר לכנסת הבאה.

<פרידה ישראלי: רוצים מאוד.

משה גפני: תתחיל לי עוד הפעם הסאגה הזאת.

משה גפני: אין לי יותר כוח לטפל בזה.

משה גפני: מספיק.

משה גפני: הם אמרו שהם כן רוצים שאני אבחר לכנסת הבאה כי אני מאשר להם הכול.

<טליה דולן גדיש: "יתרה בחשבון פיננסי", "ערך של חשבון פיננסי" או "יתרה מצרפית" – סך כל היתרות והערכים בחשבונות פיננסיים שבבעלות אותו יחיד או אותה ישות לפי העניין המוחזקים במוסד פיננסי ישראלי מדווח ובחשבונות המוחזקים בישות קשורה למוסד הפיננסי אם המערכת הממוחשבת של המוסד הפיננסי מקשרת את החשבונות לעניין זהות בעל החשבון ומאפשרת את צירוף היתרות או הערכים.

<טליה דולן גדיש: לעניין זה, ישות קשורה כמשמעותה בחלק 8, סעיף ה(4) לתקן.

משה גפני: מה זה?

<טליה דולן גדיש: זה צירוף של יתרות.

<פרידה ישראלי: הגדרה שיתרה בחשבון, אנחנו מדברים על יתרה מצרפית.

<פרידה ישראלי: אם המחשבים של אותו מוסד פיננסי מקשרים בין חשבונות שונים שיש לאדם באותו מוסד כדי לדעת אם אתה מעל מיליון דולר או לא.

משה גפני: אם יש לי חשבון בבנק וחשבון בחברת ביטוח, לא מחברים.

<טליה דולן גדיש: לא.

משה גפני: רק באותו בנק.

<טליה דולן גדיש: כן.

<עאסי קוסאי: בתנאי שהמערכת ממוחשבת.

<טליה דולן גדיש: בדיוק.

<טליה דולן גדיש: בדרך כלל באותו בנק היא יודעת.

<טליה דולן גדיש: "מדינה בת דיווח" – מדינה זרה שהמנהל פרסם לגביה הודעה לפי תקנה 10ח.

<פרידה ישראלי: בתקנות זה מנהל רשות המסים שיפרסם את הרשימה של המדינות שאיתן הוא מגיע להסכמה שעושים החלפת מידע כדי שהציבור והמוסדות הפיננסיים ידעו.

משה גפני: זאת אומרת, מדינה שלא אישרה את התקנות או שלא הלכה להסכם הזה, לא צריך לדווח לה.

<פרידה ישראלי: מדינה שיש עליה סיכום הדדי שהיא מדווחת לנו ואנחנו מדווחים לה, היא תהיה ברשימה.

משה גפני: זאת אומרת, אם יש מדינה שהיא גם חברה ב-OECD אבל היא לא אישרה תקנות והיא לא אישרה כלום, לא חייבים לדווח לה.

<פרידה ישראלי: כרגע זאת רק ישראל.

משה גפני: קטאר.

<פרידה ישראלי: היא לא חברה ב-OECD.

<טליה דולן גדיש: כרגע ישראל היא המדינה היחידה שהיא חברה ב-OECD ועדיין לא השלימה את החקיקה.

משה גפני: היחידה?

<פרידה ישראלי: כן.

<פרידה ישראלי: היחידה.

<טליה דולן גדיש: אבל יש עוד מדינות.

<טליה דולן גדיש: אם יש מדינה שהיא לא חתמה על ההסכם ולא השלימה את החקיקה כדי לקיים אותה, המנהל לא יפרסם אותה ברשומות וזה אומר שלא יעבירו את המדינה לגביה.

משה גפני: אנחנו היחידים ב-OECD?

<טליה דולן גדיש: כן.

<פרידה ישראלי: כל שבועיים בערך אנחנו מקבלים מכתב מגורם זה או אחר.

<טליה דולן גדיש: כולל מזכ"ל הארגון.

<פרידה ישראלי: החל מנציגים של רשות המסים, ממזכ"ל ארגון ה-OECD.

<פרידה ישראלי: אנחנו על סף כניסה לרשימות שחורות בנושא.

משה גפני: עכשיו אתם יכולים להגיד להם שהתחיל דיון רציני.

<פרידה ישראלי: הם כבר שומעים את זה.

<טליה דולן גדיש: כשהנחנו את זה על שולחן הוועדה, כבר כתבנו להם.

<פרידה ישראלי: היה דיון באוגוסט ואנחנו באופן חגיגי כתבנו להם שהנה מתקיים דיון ותוך זמן קצר אנחנו צופים את סיומו.

משה גפני: תמשיכי.

<טליה דולן גדיש: "מדינה זרה" – מדינה שאינה מדינת ישראל או ארצות הברית של אמריקה או אזור או שטח מחוץ לישראל שאינה מדינה המנויים בתקן ישראלי מספר 3166 שמפורסם באתר האינטרנט של מכון התקנים הישראלי בכתובת.

<פרידה ישראלי: מה זה מדינה זרה.

<פרידה ישראלי: בעצם המוסדות הפיננסיים יצטרכו לסווג כל חשבון אם הוא חשבון בבעלות של תושב מדינה זרה.

<פרידה ישראלי: מה זה מדינה?

<פרידה ישראלי: מדינה זה לא רק מדינה אלא גם יכול להיות לפעמים אזור.

<טליה דולן גדיש: טייוואן.

<פרידה ישראלי: טייוואן, הונג קונג.

<פרידה ישראלי: יש רשימה שפורסמה על ידי מכון הקנים, מפורסמת, ולפי זה זאת הרשימה שלפי המדינות שם צריך לסווג.

<פרידה ישראלי: סיווג זה דבר אחד.

<פרידה ישראלי: הצעד השני יהיה דיווח.

<פרידה ישראלי: ידווחו רק על אותן מדינות שדיברנו עליהן, שהגענו אתן להסכם.

<פרידה ישראלי: בעצם הסיווג של כל חשבון למי הוא שייך, לתושב איזו מדינה, ייעשה בצורה הרחבה ביותר על פי הרשימה הזאת.

<טליה דולן גדיש: "מדינה משתתפת בשנה מסוימת" – מדינה שלמדינת ישראל יש אתה הסכם דו צדדי ליישום התקן וכן מדינה זרה שהתחייבה ליישם את התקן המנויה ב-1 בינואר ובאותה שנה ברשימה שמפורסמת באתר רשות המסים בישראל בכתובת.

<טליה דולן גדיש: זאת מדינה משתתפת שיש לנו למעשה אתה הסכם.

<טליה דולן גדיש: "מוסד פיננסי" – מוסד פיננסי ישראלי כהגדרתם בסעיף 135ב לפקודה למעט מוסד ציבורי.

<פרידה ישראלי: למעט מוסד ציבורי מרמז לנו על ההסדר שהולך להיות.

<פרידה ישראלי: הגמ"חים שהם מוסדות ציבור, גוף שנותן שירותי פיקדון ואשראי ללא ריבית שבחר באופציה שהוא יהיה מוסד ציבורי, הוא כבר לא ייחשב כמוסד פיננסי.

<פרידה ישראלי: יש לנו את החלופה השנייה.

משה גפני: הוא יהיה פטור מדיווח.

<פרידה ישראלי: כן, אבל יש לנו כאן

<פרידה ישראלי: גם את ההחרגה והנושא צריך להיות מוסדר עד אוגוסט 2018 כמו שהיה ב-פטקא.

<פרידה ישראלי: חקיקת הגמ"חים הכללית צריכה להיות מוסדרת.

<טליה דולן גדיש: "מוסד פיננסי ישראלי מדווח" - כהגדרתו בסעיף 135ב לפקודה למעט מוסד ציבורי ולמעט מוסד פיננסי ישראלי שאינו מדווח.

<טליה דולן גדיש: "מוסד פיננסי ישראלי שאינו מדווח" – כל אחד מאלה: ישות ממשלתית כהגדרתה בחלק 8 סעיף ב2 לתקן.

<טליה דולן גדיש: ארגון בינלאומי כהגדרתו בחלק 8 סעיף ב3 לתקן.

<טליה דולן גדיש: בנק מרכזי כהגדרתו בחלק 8 סעיף ב4 לתקן.

<טליה דולן גדיש: מנפיק מוסמך של כרטיסי אשראי כהגדרתו בחלק 8 סעיף ב8 לתקן.

<טליה דולן גדיש: כלי השקעות קולקטיבי פטור כהגדרתו בחלק 8 סעיף ב9 לתקן.

<טליה דולן גדיש: חברה מנהלת כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות גמל.

<טליה דולן גדיש: קופת גמל לרבות קופת ביטוח ולמעט קרן השתלמות וקופת גמל להשקעה כהגדרתן בחוק הפיקוח על קופות גמל.

<טליה דולן גדיש: מנהל תיקים או יועץ השקעות כהגדרתם בחוק הסדרת העיסוק בייעוץ השקעות, בשיווק השקעות ובניהול תיקי השקעות, התשנ"ה-1995.

<טליה דולן גדיש: מנהל קרן כמשמעותו בחוק השקעות משותפות בנאמנות התשנ"ד-1994.

<טליה דולן גדיש: נאמנות של נאמן במוסד פיננסי ישראלי מדווח והוא מדווח על כל המידע החייב בדיווח לפי חלק 1 לתקן לגבי כל החשבונות בני הדיווח של הנאמנות.

<טליה דולן גדיש: מוסד פיננסי ישראלי קטן הנותן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית.

<טליה דולן גדיש: אולי נעצור כאן.

<טליה דולן גדיש: פרידה, את רוצה לומר כמה מלים?

<פרידה ישראלי: קראנו רשימה של מוסדות פיננסיים ישראלים שאינם מדווחים.

<פרידה ישראלי: הגופים האלה לא צריכים לדווח על החשבונות שלהם.

משה גפני: ראיתי.

<פרידה ישראלי: מה שאולי חשוב להדגיש זה שהוספנו כאן את המוסד הפיננסי הישראלי קטן שנותן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית.

<פרידה ישראלי: הגופים הקטנים הם פיקדונות עד חמישים אלף דולר, כמו ב-פטקא.

<פרידה ישראלי: הגדרנו אותם כאן כגופים שאינם מדווחים.

משה גפני: הגופים הקטנים, רק להזכיר לי, הם לא צריכים להיות עמותה.

משה גפני: הם צריכים למלא טופס שהם מוסד ציבורי קטן.

<פרידה ישראלי: הם צריכים להיות קטנים.

משה גפני: למלא טופס בבנק או בחשבון בו הם מנהלים את המוסד הציבורי שהוא עד חמישים אלף דולר.

<עאסי קוסאי: אותו הסדר שקיים היום לפי פטקא.

<שגית אפיק: יהיה טופס.

<שגית אפיק: זאת אומרת, זה יהיה אחיד.

משה גפני: זה אותו טופס.

<פרידה ישראלי: אני לא יודעת.

<שגית אפיק: או טופס מקביל.

<שגית אפיק: אז גם לטופס חיכינו הרבה זמן אחרי ה-פטקא.

משה גפני: אפשר אותו טופס.

משה גפני: למה צריך להיות טופס שונה?

משה גפני: תקלו עלינו.

<טליה דולן גדיש: "מוסד ציבורי" – עמותה שהיא מוסד ציבורי כהגדרתו בסעיף 9(2) לפקודה או חברה לתועלת הציבור שהיא מוסד ציבורי כאמור שנותנים שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית.

<טליה דולן גדיש: "מנהל קשרי לקוחות" – לרבות מי שממלא תפקיד דומה אף אם תוארו שונה.

<טליה דולן גדיש: "מספר TIN" – כהגדרת TIN בחלק 8, סעיף ה', סעיף קטן (5) לתקן.

<טליה דולן גדיש: "סממן של מדינה זרה" – כל אחד מהסממנים המפורטים בחלק 3, סעיף ב, סעיף קטן (2), פסקאות (א) עד (ו) לתקן.

<טליה דולן גדיש: "ראיה תיעודית" – כהגדרתה בחלק 8, סעיף ה', סעיפים קטנים 6(א) עד (ג) לתקן.

<טליה דולן גדיש: "שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית" –

<פרידה ישראלי: אתם רוצים הסברים?

משה גפני: כן.

<פרידה ישראלי: הסעיף שהיה לנו לגבי מוסד ציבורי, הוא פשוט להסדיר את אותו מוסד ציבורי שנותן שירותי פיקדון ואשראי ללא ריבית, שהוא לא ייחשב מוסד פיננסי.

<פרידה ישראלי: מנהל קשרי לקוחות, אנחנו צריכים את ההגדרה הזאת כי למשל במקרים של חשבונות בעלי ערך גבוה, צריך לשאול את מנהל קשרי הלקוחות.

<פרידה ישראלי: מספר TIN זה מספר הזיהוי שיש לאותו תושב שהוא צריך בטופס שהוא נותן הצהרה עצמית, היא צריך להצהיר עליו.

<פרידה ישראלי: זה אחד הנתונים שצריך להעביר לגביו.

<פרידה ישראלי: סממן של מדינה, זה דבר חשוב.

<פרידה ישראלי: כל אחד מהסממנים המפורטים בחלק 3, סעיף ב', סעיף קטן (2), פסקאות (א) עד (ו) לתקן.

<פרידה ישראלי: כאשר יש לנו סקירה של חשבונות קיימים, נעשית בדיקה של חשבונות קיימים.

<פרידה ישראלי: התהליך מתחיל בסריקה אלקטרונית שעוברת על כל הנתונים שרשומים אלקטרונית לגבי החשבון בניסיון לראות האם יש שם סממן שמעיד על מדינה זרה שנמצאת כאן בקשר הזה.

<פרידה ישראלי: מה הם הסממנים.

<פרידה ישראלי: האם רשום אצל הבנק תושבות במדינה זרה, האם רשום מען מגורים או מען דואר במדינה זרה, האם כתוב מספר טלפון זר בהיעדר מספר טלפון בישראל, האם יש הוראת קבע להעביר כספים לחשבון במדינה זרה, ואנחנו כבר יודעים שבישראל אין דברים כאלה ואין הוראות קבע להעברות למדינות זרות, האם יש ייפוי כוח או זכות חתימה שניתנו לאדם שיש לו כתובת במדינה זרה או האם יש הוראת שמירת דואר או מען במדינה זרה.

<פרידה ישראלי: בהמשך אנחנו נראה שיש סממנים שנחשבים יותר חזקים, 1 עד 4, אבל הם רק סממנים.

<פרידה ישראלי: כלומר, יש כללים איך אתה מבין כל סממן.

<פרידה ישראלי: מתי שתרצו לדבר, אני אדבר.

משה גפני: נרצה בהמשך.

<פרידה ישראלי: בסופו של דבר מה שחשוב להדגיש הוא שאזרחות היא לא סממן.

<פרידה ישראלי: להבדיל מה-פטקא, אזרחות אמריקאית שם מחויבים במס על פי בסיס אזרחות.

<פרידה ישראלי: ב-פטקא חד משמעית אדם שיש לו אזרחות זרה, לא אמורים לקחת את זה בחשבון.

משה גפני: הבנקים טוענים שמדובר במיליון אנשים.

<פרידה ישראלי: שהם תושבי חוץ?

משה גפני: כן.

משה גפני: שהם יהיו בהגדרות כאן.

<שגית אפיק: אבל זה לא אמור להיות סממן.

<פרידה ישראלי: אני לא יודעת מה זה המיליון.

<קריאה: שיש להם סממנים.

<שגית אפיק: שיש להם סממנים מהסממנים.

משה גפני: זה מה שהם אמרו.

<ערן פאר: לפי הסממנים האלה, יש מיליון לקוחות.

<ערן פאר: אנחנו כבר עשינו אצלנו בדיקה ולפי הסממנים שהקריאה רשות המסים, בלי אזרחות, יש מיליון בכל המערכת הבנקאית.

<ערן פאר: 400 אלף בבנק הפועלים.

<פרידה ישראלי: מה יצטרכו האנשים להביא כשיודיעו להם שנמצא אצלם סממן של מדינה זרה.

<פרידה ישראלי: שוב, אנחנו נדייק יותר אחר כך וכרגע אני אומרת בכלליות.

<פרידה ישראלי: יש שני סוגים של דברים שהם צריכים להביא.

<פרידה ישראלי: אחד, הצהרה עצמית, טופס בו הוא מצהיר שהוא תושב לצורכי מס בישראל וזהו.

<פרידה ישראלי: היא המדינה הזרה היחידה בה אני תושב או מדינה אחרת אבל בכל מקרה לא המדינה של הסממן.

<פרידה ישראלי: הוא צריך להצהיר היכן הוא תושב ולתת כמה פרטים אישיים עליו, השם שלו, לחתום שם וכולי.

<פרידה ישראלי: דבר שני הוא ראיה תיעודית.

<פרידה ישראלי: מהי ראיה תיעודית?

<פרידה ישראלי: הוא צריך להביא איזשהו אישור ממשלתי מאותה מדינה שהוא טוען שהוא תושב בה.

<פרידה ישראלי: אני טוענת שאני ישראלית, אני צריכה להביא צילום של רישיון נהיגה ישראלי, צילום של תעודת זהות ישראלית, איזשהו תיעוד ממשלתי.

משה גפני: צריך להוריד את המספר מיליון אנשים.

<ערן פאר: זה לב הבעיה.

משה גפני: אני יודע.

משה גפני: אני מבקש גם מהם וגם מכם.

משה גפני: גם אצלנו.

משה גפני: נעשה איזה רעיון יצירתי להוריד את המספר.

משה גפני: המספר כאן הוא הבעיה הגדולה.

משה גפני: ברור שחלק גדול מהאנשים האלה, אין להם קשר.

<טליה דולן גדיש: "שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית" – קבלת פיקדונות ומתן אשראי כאחד הנעשים דרך עיסוק ובלבד שהפיקדונות והאשראי אינם נושאי ריבית.

<טליה דולן גדיש: לעניין זה ריבית, כהגדרתה בחוק הריבית, התשי"ז-1957, למעט עמלות לכיסוי הוצאות תפעול, החזר הוצאות סבירות שהוצאו בשל פיגור בהחזר האשראי.

<פרידה ישראלי: את זה לקחנו מהחוק.

<טליה דולן גדיש: "פיקדון" – כל תשלום לרבות הלוואה, מענק או תרומה שמתקיים לגביו אחד מאלה: יש בצדו זכות לקבלו חזרה כולו או חלקו, בין שהזכות של נותן התשלום ובין שהוא הוכנסה לאדם שלישי.

<טליה דולן גדיש: יש בצדו זכות לקבל מענק או אשראי ממקבל התשלום, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהוקנתה לאדם שלישי.

<יהודה גנדלרנד: כאן אנחנו רוצים לבקש ולחדד שכן היינו רוצים לבדוק.

<יהודה גנדלרנד: יש לא מעט ניואנסים בהגדרות של איך מגדירים באיזה מוסד פיננסי הוכנס.

<יהודה גנדלרנד: כן היינו רוצים לבדוק את הניסוחים המדויקים כך שיתאימו למה שאנחנו פחות או יותר סוברים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אתם יכולים לבדוק ותחזרו אלינו.

<שגית אפיק: אתה מתכוון למה שיהיה בחוק הגמ"חים.

<יהודה גנדלרנד: כן.

<יהודה גנדלרנד: שתהיה קואורלציה.

<שגית אפיק: בסדר.

<שגית אפיק: זה חשוב גם לנו, שזה יהיה אחיד.

משה גפני: יש לכם את הזמן לזה, אבל אם אפשר לעשות את זה מהר.

<יהודה גנדלרנד: אנחנו עושים כל מה שאפשר.

<טליה דולן גדיש: "שערו היציג של המטבע ליום כלשהו" – שערו היציג של מטבע החוץ בשקלים חדשים כפי שפרסם בנק ישראל באותו יום.

<טליה דולן גדיש: ואם לא פרסם שער באותו יום, השער האחרון שפרסם לפני אותו יום.

<טליה דולן גדיש: "תושב מדינה זרה" – תושב של מדינה זרה לפי דיני המס באותה מדינה או עיזבון של מנוח שהיה תושב מדינה זרה באותה מדינה לרבות ישות שאין לה תושבות לפי דיני המס אם הניהול הממשי שלה נמצא באותה מדינה זרה למעט אלה: תאגיד אשר מניותיו נסחרות בקביעות בשוק ניירות ערך מוסדר.

<טליה דולן גדיש: ישות קשורה של תאגיד כאמור בפסקה (1).

<טליה דולן גדיש: לעניין זה, ישות קשורה כמשמעותה בחלק 8, סעיף ה4 לתקן.

<טליה דולן גדיש: ישות ממשלתית כהגדרתה בחלק 8, סעיף 2ב לתקן.

<טליה דולן גדיש: ארגון בינלאומי כהגדרתו בחלק 8, סעיף ב3 לתקן.

<טליה דולן גדיש: בנק מרכזי כהגדרתו בחלק 8, סעיף ב4 לתקן.

<טליה דולן גדיש: מוסד לפיקדונות ומוסד למשמורת, חברת ביטוח מסוימת.

<טליה דולן גדיש: ישות השקעות כהגדרתה בחלק 8, סעיף א סעיף קטן (6) לתקן ובלבד שאם ישות כאמור בסעיף קטן (6)(ב) היא תושבת מדינה זרה ומדינה משתתפת.

<טליה דולן גדיש: "תיעוד עצמי לגבי יחיד" - כמשמעותו בתקנה 9א.

<טליה דולן גדיש: "תיעוד עצמי לגבי ישות" – כמשמעותו בתקנה 9ב.

<טליה דולן גדיש: "תקנות פטקא" – תקנות מס הכנסה, יישום הסכם פטקא התשע"ו-2016.

<טליה דולן גדיש: לעניין ההפניות לתקן בתקנות 1, 3, 4 ו-5, בכל מקום בתקן במקום "סמכות שיפוט בת דיווח" יקראו "מדינה זרה".

<טליה דולן גדיש: במקום "אדם בר דיווח" יקראו "תושב מדינה זרה", במקום "חשבון בר דיווח" יקראו "חשבון של תושב מדינה זרה".

<טליה דולן גדיש: תקנת משנה זו לא תחול על פסקה (10) בהגדרה מוסד פיננסי ישראלי שאינו מדווח שבתקנת משנה (א) – כאן עשינו התאמות של התקן – לכל המונחים בתקנות אלה תהיה המשמעות הנודעת להם בתקן אם לא נקבע אחרת בפקודה או בתקנות אלה.

משה גפני: כאן אנחנו עוצרים.

משה גפני: אנחנו סיימנו את סעיף 1 שיש בו את כל ההגדרות ואת כל מה שנלווה.

משה גפני: אנחנו נמשיך בעזרת השם בישיבה הבאה בסעיף 2.

משה גפני: אני חוזר ומבקש שאת החלק הזה שעליו מדובר, שכל תושב מדינה שאתה אנחנו בהסכם, יצטרך לדווח, זה הופך את התקנות האלה לתקנות כמעט בלתי אפשריות.

משה גפני: אנחנו נתחיל לקבל תלונות על אנשים ואנחנו מדינה שהי אלא כמו מדינה אחרת בעולם.

משה גפני: אנחנו מדינה שיש אצלנו אנשים שמגיעים לארץ ויוצאים מהארץ.

משה גפני: אנחנו בכל אופן מדינה שקולטת עלייה ולכן אצלנו זה יבוא לידי ביטוי.

משה גפני: אם אפשר למצוא הגדרה שתצמצם את המספר של האנשים שיהיו בדיווח, זה מקל עלינו מאוד לרוץ עם התקנות האלה ולסיים אותן.

משה גפני: אם לא, אנחנו כל הזמן נתעורר בקשיים.

משה גפני: אני מסיים את הישיבה עכשיו.

משה גפני: אני מבטיח לכם שאני מתחיל לקבל טלפונים ממספר גדול של אנשים ואומרים לי איך אני יכול לעשות להם דבר כזה.

משה גפני: אני לא מקליט שיחות, אבל אני יכול להגיד לכם איזה תלונות אני מקבל ואלה תלונות לא קלות.

משה גפני: תחשבו גם אתם.

משה גפני: אני לא רוצה לפרק את ההסכם.

משה גפני: אני מבין שמדינת ישראל מחויבת להסכם אבל צריך להגיע לפתרון.

משה גפני: זה לא הלכה למשה מסיני.

משה גפני: צריך למצוא פתרון.

משה גפני: אני אומר את זה גם לבנקים.

משה גפני: אני לא רוצה אחר כך את העימות עם הבנקים.

משה גפני: אני רוצה שהעניין הזה יוסדר.

משה גפני: אני מבקש מנציגי הגמ"חים להיכנס אלי.

משה גפני: אני רוצה לשבת שתי דקות כי כאן הרבה דברים גם תלויים בחוק הגמ"חים ואני רוצה להתקדם עם זה.

משה גפני: אני לא רוצה להשאיר את זה כך.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הישיבה נעולה.