ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 267, 2016-08-15 11:00

יעקב מרגי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

יעקב מרגי: הנושא על סדר היום – פתיחת שנת הלימודים תשע"ז במגזר הערבי.

יעקב מרגי: קיבלנו החלטה בוועדה לקיים בפגרה כמה ישיבות לקראת פתיחת שנת הלימודים.

יעקב מרגי: התחלנו במגזר הערבי.

יעקב מרגי: אנחנו הולכים מהקשה אל הקל.

יעקב מרגי: איפה שבמהלך השנה האחרונה ראינו שיש קשיים אובייקטיביים ולא אובייקטיביים במגזר הערבי, לכן בחרנו לעשות ישיבה מיוחדת שתעסוק בכך.

יעקב מרגי: נשמע על ההיערכות של משרד החינוך.

יעקב מרגי: אני מקווה שגם נשמע התייחסויות לנושאים שעלו בדיונים הקודמים בוועדת החינוך.

יעקב מרגי: אנחנו נתחיל – המצגת מוכנה?

יעקב מרגי: משרד החינוך, מי נמצא?

יעקב מרגי: משרד החינוך, תנו סקירה, עד שהמצגת עולה.

<עבדאללה חטיב: אני מנהל החינוך הערבי.

<עבדאללה חטיב: הגעתי לכאן יחד עם צוות מהמשרד – גנאדי שהוא מנהל אגף בכיר, הבאתי גם צוות ממנהל כלכלה ותקציבים – תמי ויצמן, ועוד נציגים מהמשרד שאם יתאפשר תהיינה להם התייחסויות לגבי המצגת.

<עבדאללה חטיב: אנחנו הולכים להציג את היערכות משרד החינוך לפתיחת הלימודים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: אנחנו ניתן דגש על התוכניות הייחודיות למגזר הערבי, כולל שתי סוגיות שהן מרכזיות.

<עבדאללה חטיב: האחת היא החלטת ממשלה 922 שאנחנו הולכים להציג את העקרונות שלה ואת היישום שלה החל משנת הלימודים תשע"ז, והסוגיה שאנחנו גם נתייחס אליה היא סוגיית בינוי כיתות לימוד, בהתייחס להחלטת ממשלה שהיתה לאחרונה על בנייה של 17 אלף כיתות לימוד תוך חמש שנים, כיצד אנחנו נערכים במגזר הערבי ליישום התוכנית.

<עבדאללה חטיב: אני רוצה לפתוח בכך שמשרד החינוך מייחס חשיבות רבה לקידום מערכת החינוך, במיוחד במגזר הערבי, לאור העובדה שאנחנו מאמיניים שחינוך הוא המפתח למוביליות חברתית והוא גם הערבון להשתלבות האוכלוסייה הערבית, הן בכלכלת המדינה והן בחברה הישראלית.

<עבדאללה חטיב: אנחנו, במסגרת התוכניות של המשרד הגדרנו גם חזון שהוא חזון עבור תלמידי המגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: אנחנו דיברנו שם על חיזוק הזהות האישית של התלמיד הערבי, גם אתנו לזה מקום שהוא מקום חשוב מאוד במסגרת התוכניות של המשרד - חיזוק הזהות האישית והזהות הערבית של התלמיד הערבי, והגברת השייכות שלו והשייכות של הלומדים והבוגרים לחברה הערבית, לחברה הישראלית וגם למדינה.

<עבדאללה חטיב: דיברנו גם במסגרת היעדים על צמצום פערים בחברה הישראלית.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית היא מתן אפשרות ומתן הזדמנות של הבוגרים הן בשוק העבודה והן בכלכלה וגם באקדמיה, הן בישראל והן גם מחוץ לישראל.

<עבדאללה חטיב: יש את המצגת לחברי הכנסת.

<עבדאללה חטיב: אנחנו אתמול, אדוני היושב ראש, גם במסגרת יישום החלטת הממשלה, קיימנו ישיבה עם ועד ראשי הרשויות הערביות.

<עבדאללה חטיב: היתה ישיבה עם מנכ"לית משרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: אנחנו גם מתואמים עם ראשי הרשויות הערביות.

<עבדאללה חטיב: אתמול דיברנו על שתי סוגיות מרכזיות – על יישום החלטת הממשלה 922.

<עבדאללה חטיב: התייחסנו שם לשלוש נקודות עיקריות- נושא החינוך הבלתי פורמלי ונושא הכשרת מורים ומנהלים - - -

יעקב מרגי: תפרט, בעיקרי הדברים, מה אומרת ההחלטה.

<עבדאללה חטיב: החלטת הממשלה 922 במסגרת ההחלטה הכללית שהתקבלה עבור האוכלוסייה הערבית בדצמבר 2015.

<עבדאללה חטיב: במשרד החינוך ביקשנו, במסגרת אותה החלטה, לייחד שלושה נושאים שהם הנושאים העיקריים.

<עבדאללה חטיב: הנושא הראשון הוא קידום הישגים לימודיים של החברה הערבית עם דגש על השפה העברית, על השפה הערבית ועל מתמטיקה.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה השנייה שביקשנו לקבל תקציב עבורה זה נושא הרחבת החינוך הבלתי פורמלית בחברה הערבית ומתן מענה לכל תלמידה ותלמיד בחברה הערבית, באמצעות הרשויות המקומיות או חברת המתנ"סים או המגזר השלישי.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית היא שיפור וטיפוח איכות המורים בחברה הערבית.

<עבדאללה חטיב: לשלושת התחומים האלה הוקצה תקציב של 188 מיליון שקל.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מתואמים עם ראשי הרשויות הערביות לגבי הניצול של התקציב הזה, וזה חוץ מהתקציב הדיפרנציאלי.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על תוספת של כ-50 אלף שעות למערכת החינוך הערבי תוך 5 שנים.

<עבדאללה חטיב: במסגרת המצגת גם נתייחס ליישום המלא של התקציב הדיפרנציאלי.

<עבדאללה חטיב: אני רוצה להגיד שב-2016 לפי התחזית – תלמידי המגזר הערבי יחד עם המגזר הבדואי והדרוזי יהוו 25% מהתלמידים.

<עבדאללה חטיב: זו החלוקה של התלמידים לפי מגזרים.

<עבדאללה חטיב: (מוצגת מצגת) לגבי הנתונים של התלמידים – זו החלוקה של התלמידים גם לפי המגזרים.

<עבדאללה חטיב: בסך הכל במערכת יש 2.18 מיליון תלמידים כאשר מתוכם 17.7 תלמידים שהם פרופר מהמגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: יש את המגזר הבדואי שמהווה 5.2 מיליון תלמידים, ויושב פה ד"ר מוחמד אלהיב אשר יתייחס לסוגיה של המגזר הדרוזי, ויש את המגזר הדרוזי שמהווה 1.9.

<עבדאללה חטיב: יש פה גם נציג של המגזר הדרוזי שתהיה להם התייחסות.

<עבדאללה חטיב: בסך הכל, שלושת המגזרים יחד מהווים כ-25% ומשהו ממערכת החינוך הישראלית.

<עבדאללה חטיב: מדיניות המשרד – דיברתי על הסוגיות שעומדות היום על הפרק.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על שיפור איכות המורים והמנהלים והעצמת בית הספר.

<עבדאללה חטיב: אני חושב שזו סוגיה חשובה מאוד.

<עבדאללה חטיב: בסוגיה הזו גם נציג את תוכנית העבודה שלנו.

<עבדאללה חטיב: יש לנו תקציב שהוא בנוסף לתקציב של המשרד, קיבלנו תוספת תקציבית שעומדת על כ-58 מיליון שקל לשיפור איכות המנהלים והמורים בחברה הערבית, זה במסגרת החלטת הממשלה.

<עבדאללה חטיב: הנושא השני שהוא חיזוק והעצמת החינוך הבלתי פורמלי, אני גם אציג את התוכנית של המשרד שתהיה מתואמת עם ראשי הרשויות הערביות, כי הקשר הזה חשוב לנו, אני חושב שהם צריכים להוביל את המהלכים במסגרת היישובים שלהם.

<עבדאללה חטיב: זה חשוב מאוד לתאם את המהלך הזה אתם.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה השלישית – הנושא של שיפור הישגים לימודים.

<עבדאללה חטיב: נציג פה את התוכנית החדשה, בנוסף לנושא של השפה הערבית, כי אנחנו רואים בשפה הערבית כמפתח לקידום הישגים לימודיים.

<עבדאללה חטיב: הנושא של השפה העברית – אנחנו רואים שיש חסם בהשתלבות של התלמידים הערביים, הן בתעסוקה והן באקדמיה, ויש לנו תוכנית שתתייחס לסוגיה הזו.

<עבדאללה חטיב: הנושא הרביעי שנתייחס אליו הוא הנושא של העלאת מספר האקדמאים הערבים.

<עבדאללה חטיב: יש לנו גם תוכנית מפורטת לסוגיה הזו.

<עבדאללה חטיב: הנושא של החינוך הטכנולוגי – אתמול, גם במסגרת הישיבה עם ראשי הרשויות הערביות התייחסנו רבות לסוגיה של החינוך הטכנולוגי.

<עבדאללה חטיב: אנחנו רואים שיש חסם בפני חלק של האוכלוסייה הערבית גם להשתתף בכלכלת המדינה, היות והתלמידים האלה לא - - - בעל יסודי.

<עבדאללה חטיב: לכן אנחנו גם מנסים לתת אפשרות לתלמידים בחברה הערבית להשתלב במסגרת החינוך הטכנולוגי בעל יסודי, על מנת שיהיה להם קרש קפיצה אחרי שהם מסיימים את התיכון.

יעקב מרגי: אתה יודע מה היה חסר בדף הקודם?

יעקב מרגי: זה בגדול מיפוי חולשות, בסדר.

יעקב מרגי: אבל הייתם צריכים למפות גם מקומות, יישובים, שצריכים התערבות מיוחדת של משרד החינוך.

אוסאמה סעדי: מה שנקרא טיפול נקודתי.

<עבדאללה חטיב: עשינו את זה ואני אציג את זה.

<עבדאללה חטיב: אלה שלושת התחומים שדיברתי עליהם בהחלטת הממשלה.

<עבדאללה חטיב: בנושא של ההישגים הלימודיים אני רוצה להתחיל עם תוכנית שהתחילה לפעול בשנה שעברה, שנקראת "עברית על הרצף", כאשר המטרה של אותה תוכנית היא לשפר את העברית הדבורה בקרב תלמידי המגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: התחלנו ב-350 גני ילדים בחברה הערבית, התחלנו בתוספת של שעתיים לכיתות א-ב לחברה הערבית.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מלמדים את העברית החל מכיתה א-ב, אבל עברית חוויתית.

<עבדאללה חטיב: בגני הילדים זה משחקים ושירים.

יעקב מרגי: הוספתם שעתיים בגני הילדים?

<עבדאללה חטיב: הוספנו שעתיים שהן שעות תגבור, לא שעות תקן.

<עבדאללה חטיב: כלומר – בתוך אותה מסגרת הוספנו עודשעתיים על מנת לתת - - -

יעקב מרגי: האוזן קולטת, אתה חייב לחדד.

<עבדאללה חטיב: נכון.

<עבדאללה חטיב: אנחנו התחלנו ב-350 גנים.

<עבדאללה חטיב: השנה אנחנו מרחיבים א זה ל-750 גני ילדים.

<עבדאללה חטיב: כל כיתות א-ב בשנה הבאה ילמדו בהיקף של שעתיים עברית דבורה, עברית חווייתית.

<עבדאללה חטיב: התוכנית נקראת "טעימות בשפה העברית", על מנת לקרב את השפה הערבית.

<עבדאללה חטיב: אנחנו יותר מדברים על שירים, לא מדברים על למידת השפה, יותר על שירים, על משחקים, על מנת לתת להם משהו שהוא חוויתי.

יעקב מרגי: על הדרך זה יבוא.

<עבדאללה חטיב: כן.

<עבדאללה חטיב: בכיתות ג' עד יב' אנחנו מדברים על תוספת של שעה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו היום מלמדים 4 שעות עברית, מדברים על תוספת של שעה, כלומר – כלל תלמידי מערכת החינוך הערבית ילמדו 6 שעות את השפה העברית, כאשר שעתיים מתוכן יוקדשו לעברית הדבורה, באמצעות או מורים מהמגזר הערבית לשפה העברית, או מורים מהמגזר היהודי.

<עבדאללה חטיב: אנחנו השנה התחלנו במיזם מאוד יפה במחוז חיפה.

<עבדאללה חטיב: בכל חטיבות הביניים במחוז חיפה משולבים מורים מהמגזר היהודי להוראת העברית הדבורה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו חששנו בהתחלה מקבלת המורים האלה אבל משיחות שקיימנו כאן עם המנהלים וגם עם המורים וגם עם הרשויות המקומיות ראינו שהמורים האלה התקבלו בצורה יפה גם בקרב בתי הספר

יעקב מרגי: אנחנו, בדיונים אחרים שהיו פה – שואפים שגם מורים ערביים יבואו גם למגזר היהודי.

יעקב מרגי: גם בכלחל, ואם מדברים על הוראת השפה הערבית, אז בכלל, שיתעסקו גם וגם וגם.

<עבדאללה חטיב: הנקודה הזו היא חשובה מאוד, בעיניי.

יוסף ג'בארין: היתה תוכנית כזו שאנחנו לא יודעים איפה היא עומדת היום.

יעקב מרגי: יש עלייה קטנה, לא מספקת.

יעקב מרגי: רק לפני כחודש הוצגו הנתונים בוועדה.

יהודה גליק: למה חששתם?

יהודה גליק: חששתם שמורים יהודים ייכנסו לבתי ספר ערבים - - -

<עבדאללה חטיב: לא חששנו.

<עבדאללה חטיב: אי אפשר להיכנס בשנה אחת לכל בתי הספר מהמגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: קודם כל, אין מספיק מורים מהמגזר היהודי.

<עבדאללה חטיב: דבר שני, רצינו להתחיל עם פיילוט, ושילבנו גם את הרשות הארצית למדידה והערכה שתיתן הערכה לאותה תוכנית.

<עבדאללה חטיב: ההערכה הסתיימה, ההדים מאוד חיוביים.

יוסף ג'בארין: אבל תסכים אתנו שזה לא הנושאים העיקריים.

יוסף ג'בארין: לא בשביל זה התכנסנו.

<עבדאללה חטיב: בעל יסודי התחלנו בשתי תוכנית – גם בעברית אקדמית וגם בעברית תעסוקתית, על מנת לאפשר לתלמידים מהמגזר הערבי גם להתקבל לאוניברסיטאות במסגרת המדינה.

<עבדאללה חטיב: העבודה הזו היא חשובה מאוד.

<עבדאללה חטיב: הנושא לש שפה ערבית – שאנחנו מייחסים לה חשיבות רבה, כולנו מאמינים שהשפה הערבית היא המפתח לקידום החברה הערבית, ותלמיד שלא מכיר ובקיא בשפת אמו לא יכול לשלוט גם בדברים אחרים, ולכן אנחנו גם מייחדים תוכנית ותקציב ייחודי לנושא של השפה הערבית.

<עבדאללה חטיב: אנחנו התחלנו בתוכנית חדשה בעל יסודי, הן בלשון ערבית והן בספרות ערבית, ואנחנו גם רוצים להטמיע אותה בכל בתי הספר.

<עבדאללה חטיב: הנושא של 5 יחידות במתמטיקה - יש לנו עלייה מרשימה במגזר הערבי – עלינו ב-1.5 באחוז התלמידים שלומדים 5 יחידות לימוד ב-2016 - - -

יעקב מרגי: כמה עלה במגזר היהודי?

<עבדאללה חטיב: אני אציג נתונים עוד מעט.

יעקב מרגי: אתה אומר שעליתם ב- 1.5.

<קריאה: הפער נשמר ואף יותר מזה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו היום עומדים על 8.5% מהתלמידים שלומדים בבתי ספר ערביים, בהיקף של 5 יחידות לימוד.

<עבדאללה חטיב: בשנה שעברה זה עמד על 7.1%.

<עבדאללה חטיב: יש לנו עלייה של 1.4.

<עבדאללה חטיב: לגבי המגזר היהודי אין לי נתון מדויק.

<עבדאללה חטיב: לגבי הנושא של זכאות לבגרות, היתה לנו עלייה במגזר הערבי בתשע"ה, וגם באיכות תעודת הבגרות.

<עבדאללה חטיב: בנושא של התקצוב הדיפרנציאלי - - -

יעקב מרגי: רגע, והיא עומדת היום על כמה?

<עבדאללה חטיב: היום במגזר הערבי אנחנו עומדים על כ-52% זכאים משכבת הגיל.

אוסאמה סעדי: יש פילוח – צפון?

אוסאמה סעדי: נגב?

<יובל ורגן: זה לא משכבת הגיל.

יעקב מרגי: אומרים לי פה שזה לא משכבת הגיל, אלא אם כן ההגדרה היא אחרת – כשאתה אומר "משכבת הגיל", למה אתה מכוון?

<עבדאללה חטיב: יש שני פרמטרים.

<עבדאללה חטיב: כשאנחנו מדברים על הלומדים אנחנו מדברים על כל אלה שהם קיימים ולומדים - - -

יעקב מרגי: במערכת החינוך.

<עבדאללה חטיב: כששאל אותי היושב ראש אני התייחסתי לשכבת הגיל, לא התייחסתי ל - - -

יעקב מרגי: יישב את דעתך?

<יובל ורגן: לא.

<עבדאללה חטיב: נוכל להעביר לכם את המצגת שהציג אותה שר החינוך וגם המנכ"לית לפני שבוע, ויש בה גם את הנתונים המדויקים לגבי הנושא של שכבת הגיל.

אוסאמה סעדי: שאלתי על הפילוח לפי מחוזות.

<עבדאללה חטיב: ד"ר מוחמד אלהיב שנמצא פה יתייחס לגבי הדרום, אבל אני חושב שנבנית כיום תוכנית שהיא ייעודית למגזר הבדואי בדרום שתתייחס לנושא של שיפור ההישגים הלימודיים בדרום - - -

יעקב מרגי: בעלייה של 1.5 – תאמין לי - - -

אוסאמה סעדי: השאלה אם יש עלייה בכלל שם.

יעקב מרגי: לדעתי – 1.5% עלייה זו לא עלייה.

יעקב מרגי: בואו נתקדם, אנחנו רוצים להגיע לעיקר.

חנין זועבי: אבל זו בעיה שמציגים את זה כעלייה משמעותית, זו בעיה בראייה, בתפיסה של משרד החינוך.

חנין זועבי: אם הוא מציג את ה-1% כאילו הישיג.

יעקב מרגי: את מכירה את המושג של זווית ראייה.

יעקב מרגי: כל אחד מזווית הראייה שלו.

יעקב מרגי: הוא רואה את זה כשמשמעותי.

יעקב מרגי: הוא השקיע, מותר לו להרגיש שהנה, סוף סוף יש תוצאה.

יעקב מרגי: אנחנו – לא מספק אותנו.

<עבדאללה חטיב: הנושא של התקצוב הדיפרנציאלי – המטרה של התקצוב הדיפרנציאלי הוא חיזוק האוכלוסיות שהן חלשות, אנחנו רואים בזה גם משאב שהוא משאב מבורך למגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: במסגרת התקצוב הדיפרנציאלי אנחנו מייעדים את זה ספציפית למקצועות הליבה.

<עבדאללה חטיב: אנחנו נותנים דגש שם לנושא של השפה הערבית, לנושא של המתמטיקה, והנושא של העברית, והוא משולב במסגרת התוכנית הכללית ש - - -

יעקב מרגי: כפי שידוע לי, רוב היישובים הערביים, לצערי הרב – הם באשכולות של זכאים לדחיפה, אז כשאתה מדבר אתי בתוך המגזר על תקצוב דיפרנציאלי, זה מכלל תקציב המשרד לכיוון המשרד.

<עבדאללה חטיב: כן, אני מדבר על תוספת תקציבית שהיא ייעודית למגזר.

יעקב מרגי: שכולם ייהנו ממנה.

<עבדאללה חטיב: אתמול, במסגרת ישיבה עלתה הסוגיה של אבו גוש, למשל.

<עבדאללה חטיב: אבו גוש הם במדד חברתי כלכלי 6.

<עבדאללה חטיב: לכן הם לא נהנים מ - - -

יעקב מרגי: עד שלא ימצאו סלמונלה בחומוס.

יעקב מרגי: זה היה בהומור.

יעקב מרגי: הלוואי שיהיו עוד יישובים שנוכל לומר - - -.

יעקב מרגי: כשאתה אומר לי אבו גוש – מכלל היישובים - - -

יוסף ג'בארין: כשאתה אומר תקצוב דיפרנציאלי – מה ההערכה של השיעור שיועבר לבתי הספר הערביים מסך כל התוספת לתקצוב הדיפרנציאלי?

<עבדאללה חטיב: יש לי גם שקף שמדבר על התקצוב הדיפרנציאלי.

יוסף ג'בארין: אני זוכר את הדברים האלה בעל פה.

יוסף ג'בארין: למה אתה לא זוכר אותם בעל פה?

<עבדאללה חטיב: אני זוכר בעל פה, אבל - - -

יעקב מרגי: אני אספר לך.

יעקב מרגי: אני, מגיל 18 מופיע בפני ציבור ותמיד יש את אימת הציבור.

יעקב מרגי: כשאדם צריך להציג הוא יודע שהוא אחד וכולם עטים עליו, מחכים למתי שימעד, תן לו, תן לו בקצב שלו.

<עבדאללה חטיב: בנושא של המתמטיקה השקף הזה מראה בבירור שאנחנו עומדים ב-2015 על 7.82 - - -

דב חנין: מה השיעור בציבור היהודי של למידה בחמש יחידות מתמטיקה, כדי להשוות?

יעקב מרגי: אין לו.

יעקב מרגי: הוא אמר שאין לו את הנתון.

<עבדאללה חטיב: אין לי, אבל אני רוצה להגיד - - -

יעקב מרגי: תוך כדי, אני מבקש שמישהו ממשרד החינוך יאתר את הנתון הזה.

יעקב מרגי: תודה.

<עבדאללה חטיב: בסביבות 10%.

<עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להכפיל את הנתונים, ורוצים להגיע ל-14% במגזר הערבי מכלל הלומדים שלומדים ב-5 יחידות לימוד.

<עבדאללה חטיב: התחלנו את זה השנה - - -

יעקב מרגי: אתם שואפים להכפיל כבר בתשע"ז?

<עבדאללה חטיב: שואפים להכפיל עד 2018, להגיע ל-14% עם המשאבים שקיימים.

<עבדאללה חטיב: אנחנו התחלנו בכיתות ט'.

<עבדאללה חטיב: השנה פתחנו ב-79 חטיבות ביניים במגזר הערבי קורסי קיץ על מנת לאפשר לתלמידים שהם על סף 5 יחידות להשתלב במסגרת 5 יחידות לימוד.

<עבדאללה חטיב: השתתפו שם כ-1,400 תלמידים מהמגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: אני חושב שהנתונים האלה הם נתונים מעודדים.

<עבדאללה חטיב: במגזר הבדואי הנתון שקיים היום הוא 2.07.

<עבדאללה חטיב: אנחנו יודעים שהנתון הזה הוא קשה מאוד, ואי אפשר להסכים עם הנתון הזה.

<עבדאללה חטיב: לכן, המטרה שלנו ב-2018 היא להעלות גם את המגזר הבדואי בדרום ל-7% כי אי אפשר להעלות ל-14% תוך תקופה של שלוש שנים.

<עבדאללה חטיב: בנושא של שיפור איכות עובדי ההוראה, אני רוצה להרחיב.

<עבדאללה חטיב: קיבלנו תקציב שהוא תקציב ייעודי שאומר – בנוסף לתקציב של המשרד שעומד על 58 מיליון שקל אנחנו פה מדברים על הנושא של העלאת איכות המתקבלים, כי אנחנו עדים לתופעה שהתלמידים שמתקבלים למכללות הערביות הם לא התלמידים הטובים, כי התלמידים הטובים הולכים ללמוד מקצועות ש - - -

יעקב מרגי: הקדשנו לכך דיונים רבים בוועדה.

יעקב מרגי: חברי הכנסת מודעים לכך, דורשים ותובעים – שהטובים יבואו להוראה, גם בתוך מכללות ההוראה וגם צריך לעשות הכל כדי שהציונים ישקפו באמת את האיכויות.

<עבדאללה חטיב: אני לא ארחיב בזה, יתקיים על זה דיון.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מתייחסים לנושא של העלאת איכות המתקבלים, פיתוח והכנה להכשרה, שליטה בשפה הערבית, ייחוד תרבותי חברתי, כי לתלמידים במגזר הערבי צריך לייחד משהו שהוא חשוב מאוד.

<עבדאללה חטיב: הסוגיה של חוסר מורים בדרום – גם בה אנחנו מטפלים במסגרת התוכנית.

<עבדאללה חטיב: מסגרת החינוך הבלתי פורמלית היא דבר חשוב מאוד וזו הפעם הראשונה שאנחנו נכנסים לזה.

<עבדאללה חטיב: לא ניתן מענה בתחום החינוך הבלתי פורמלי לחלק רב מהתלמידים במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: חלק מהרשויות הערביות לא תקצבו, אין שם לא מתנ"סים ולא מרכזי נוער, ולכן המטרה שלנו היא כזו - - -

יעקב מרגי: הנה אני אומר לך- תתקצבו, ואם לא תפקחו ולא תהיו עם יד על הדופק לעקוב אחרי ביצוע אמיתי, ותקצבו פר ביצוע, אז יכול להיות שתתקצבו ולא יהיה, בגלל קשיים אחרים של הרשות.

<עבדאללה חטיב: אנחנו התחלנו קודם כל בנושא של התשתיות, הן התשתיות הפיזיות והן התשתיות הראשיות במסגרת החינוך הבלתי פורמלי במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: לכן פורסמו עכשיו 11 תקני פיקוח בתחום של החינוך הבלתי פורמלי שאנחנו אמורים לקלוט אותם במשך חודש ספטמבר.

<עבדאללה חטיב: אנחנו אמורים לקלוט אותם ויהיו 11 מפקחים שיפקחו על העבודה בתחום של החינוך הבלתי פורמלי.

<עבדאללה חטיב: בנושא של התשתיות הפיזיות אנחנו הולכים או על הנושא של המתנ"סים הקיימים.

<עבדאללה חטיב: אנחנו רוצים להרחיב את הפעילות של המתנ"סים כדי שיתנו מענה לכל תלמיד ותלמידה במגזר הערבי.

<קריאה: ואיפה שאין מתנ"סים?

<עבדאללה חטיב: יש סוגיה שניה של מקומות שיש מתנ"סים אבל הם לא מופעלים ולכן אנחנו הולכים לתקצב כל מתנ"ס כזה ב-900 אלף שקל על מנת לאפשר את הפעילות.

חנין זועבי: על זה אין הסכמה, ראשי הרשויות אמרו לכם שהם צריכים את התקציב להיכנס לרשות המקומית עצמה ולא לרשת המתנ"סים.

יעקב מרגי: זה לא ויכוח פה.

חנין זועבי: אתה לא מתואם, אתה לא מתואם עם ראשי הרשויות.

יעקב מרגי: אנחנו רוצים לשמוע את כל הסקירה.

יעקב מרגי: נשמע את כל הסקירה ואחר כך ניתן אפשרות להתייחס.

<עבדאללה חטיב: במקומות שאין מתנ"סים אנחנו סיכמנו ככה - התקציב יועבר לרשויות המקומיות בתיאום עם משרד החינוך, משרד החינוך יפקח על התוכניות.

<עבדאללה חטיב: הרשות המקומית היא תפעיל אם להפעיל אצלה יחידת קידום נוער או להפעיל את בתי הספר במסגרת היישובים.

<עבדאללה חטיב: זה נעשה בתיאום עם הרשויות.

<עבדאללה חטיב: צריך לחדד עוד נקודה – ראשי רשויות שיבקשו שהתקציב לא יועבר למתנ"סים אלא יועבר לרשות המקומית, התקציב הזה - - -

יעקב מרגי: תוספתי?

<עבדאללה חטיב: כן, תוספתי.

<עבדאללה חטיב: הוא יועבר לרשות המקומית והרשות תחליט לאיפה להעביר את זה.

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: לשלב הבא.

יעקב מרגי: אנחנו קצרים בזמן.

<עבדאללה חטיב: נתונים כלליים – תלמידי המגזר הערבי שלומדים היום במסגרת החינוך הטכנולוגי, 43 אלף תלמידים, אנחנו רואים היום, לפי השקף הזה 45% מהתלמידים במגזר הערבי בעל יסודי לומדים בחינוך הטכנולוגי, כאשר במגזר היהודי אנחנו מדברים על 39.5.

<עבדאללה חטיב: כלומר, היום אנחנו יכולים להגיד שחלק רב במגזר הערבי לומדים בחינוך הטכנולוגי, אם זה הגבוה, החל ממגמות שהן הנדסה ביו-רפואית, עד למגמות החלשות שעונות על הצרכים של התלמידים המתקשים.

<עבדאללה חטיב: בנושא של העלאת מספר האקדמאים במגזר הערבי – זו סוגיה שמשליכה גם על ההמשך.

<עבדאללה חטיב: התחלנו בהפעלת תוכנית חינוך לקריירה והכוונה מקצועית בסיוע המל"ג, ב-180 בתי ספר בחברה הערבית.

<עבדאללה חטיב: זו השנה השנייה שהתוכנית הזו מופעלת.

<עבדאללה חטיב: מפעילים תוכנית "עברית על הרצף" בכל בתי הספר התיכוניים, 650 מלגות מה - - -

יעקב מרגי: עבדאללה, כשבא נתון מיישוב מקומי במגזר הערבי, והוא אומר לך – אחוז הזכאות שלי בבגרות הוא סביר, או ממוצע, אני לא מתרגם את זה לכניסה לאקדמיה – זה מדליק לכם נורה אדומה, באיזה שהוא מקום?

יעקב מרגי: יש לכם את המדד הזה?

יעקב מרגי: אתם ערים לכך?

<עבדאללה חטיב: אנחנו היום יודעים שיש לנו בעיה של השכלה גבוהה במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: לכן אנחנו היום מתואמים עם המועצה להשכלה גבוהה בנושא של הרחבת הנגישות להשכלה גבוהה בקרב תלמידי המגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: קודם כל, זיהינו את החסמים.

<עבדאללה חטיב: זיהינו שהשפה העברית מהווה חסם עבור תלמידי המגזר הערבי, שהפסיכומטרי מהווה חסם.

יעקב מרגי: המל"ג, בכתיבת תוכנית החומש הקרובה – היה אתכם בקשר?

יעקב מרגי: נסמך על הנתונים ?

<עבדאללה חטיב: היה אתנו בקשר ונסמך, ונבנתה תוכנית שהיא מתואמת אתנו.

<עבדאללה חטיב: אנחנו בנושא של חינוך לחיי קריירה והכוונה מקצועית העברנו תקציב של המל"ג, שיעבירו את זה דרך המל"ג.

<עבדאללה חטיב: הנושא של המלגות - 650 מלגות למקצועות שהם מקצועות נדרשים.

<עבדאללה חטיב: חלק מהתקציב הזה הוא מהתקציב של משרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: הנושא של חיזוק השפה העברית - - -

יעקב מרגי: כל המל"ג זה משרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: גם הוספנו, אבל הנתון הזה יכול להראות לך שיש מגמה של עלייה במספר הסטודנטים הערבים במערכת ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל.

<עבדאללה חטיב: אם אתה מסתכל על המעבר מתשע"א לתשע"ד – עלינו מ-7.9 ל-9.8.

<עבדאללה חטיב: יש כאלה שיגידו שהעלייה הזו היא 2%, אבל אני אומר - - -

יעקב מרגי: כמה חינוך והוראה יש פה?

<עבדאללה חטיב: זה מופיע שם, למטה, אדוני היושב ראש.

<עבדאללה חטיב: 25% חינוך והוראה, אבל המגמה בהמשך הפעלת התוכנית - - -

יעקב מרגי: מגמת עלייה, אוקיי.

<עבדאללה חטיב: בנושא של הבינוי יש אתי פה צוות.

<עבדאללה חטיב: אני אתייחס לתקצוב הדיפרנציאלי.

יעקב מרגי: הקטע של הבינוי הוא אקוטי במגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: התקצוב הדיפרנציאלי, לפי מה שאנחנו רואים בשקף, למגזר הערבי והבדואי – ביסודי ובחטיבות ביניים יתבצעו כ-49 אלף שעות ביישום המלאה.

<עבדאללה חטיב: היישום המלא הוא בשנת תשע"ט.

יעקב מרגי: דווקא כשדיברת על נתונים, דיברת מהר, לא עצרתי אותך.

יעקב מרגי: בכספים, המספרים – לאט-לאט.

<עבדאללה חטיב: התוכנית הזו היא תוכנית ל-5 שנים.

דב חנין: אתה יכול לתרגם את תשע"ט למספרים?

<עבדאללה חטיב: קודם כל אנחנו מדברים על חלוקת תקציבים שהיא צודקת, במערכת החינוך, אנחנו מדברים על יותר שעות - - -

<קריאה: - - -

יעקב מרגי: סליחה.

יעקב מרגי: התחלנו את הקרקס?

יעקב מרגי: אפילו אם השאלה שלך היא נכונה או במקום, תן לו.

יעקב מרגי: אתה הספקת כבר להבין מה הוא רוצה לומר ושאלת שאלה.

יעקב מרגי: אני עוד לא הבנתי כלום.

<עבדאללה חטיב: התוכנית הזו היא תוכנית ל-5 שנים, יסודי וחטיבות ביניים.

<עבדאללה חטיב: שנת הלימודים תשע"ז היא השנה השלישית ליישום התוכנית.

<עבדאללה חטיב: בתשע"ז יעמוד היישום של התקציב הדיפרנציאלי על 55%.

<עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ט יעמוד היישום על 100%.

<עבדאללה חטיב: בשנת הלימודים תשע"ז תלמידי החברה הערבית ייהנו מכמעט 27 אלף שעות תוספתיות לתלמידי המגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: בתשע"ח יתווספו עוד 11 אלף- - -

יעקב מרגי: על ה-27?

<עבדאללה חטיב: כן.

יעקב מרגי: בסדר.

יעקב מרגי: הברור מאליו צריך שייאמר.

<עבדאללה חטיב: בתשע"ט יתווספו עוד 10,000 שעות, בסך הכל יתווספו למערכת החינוך הערבית והבדואית כ-49 אלף שעות לימוד.

יעקב מרגי: שהוא תוספתי לעומת המערכת הכללית?

<עבדאללה חטיב: לזה יש השלכות על אלפי מורים שהם מובטלים ולא מוצאים תעסוקה.

יעקב מרגי: לכן ייתן מענה חלקי - - -

<עבדאללה חטיב: ייתן מענה חלקי, 2,500 משרות מהמורים שעבדו במסגרת החינוך הערבי.

יעקב מרגי: ייתן מענה איפה שיש אבטלה ויצור מצב של חוסר איפה שממילא חסר.

<עבדאללה חטיב: נכון, אבל בעיקר זה יטיב בנושא של שיפור ההישגים הלימודיים.

<עבדאללה חטיב: אנחנו תולים הרבה תקוות בתוכנית הזו ולכן בכל כנס שאנחנו יושבים עם המנהלים ועם המפקחים ועם ראשי רשויות אנחנו אומרים – אם אתם רוצים לראות נקודת אור זה בנושא של הניצול היעיל של התקצוב הדיפרנציאלי.

<עבדאללה חטיב: יש את הנושא של החלטת ממשלה חדשה שהתקבלה בנושא מדדי התוצאה.

<עבדאללה חטיב: היתה חלטת ממשלה שהתקבלה לפני כ-3 שבועות, בנושא של - - - נקבעו מדדי תוצאה עם השר והמנכ"לית לתלמידי החברה הערבית.

<עבדאללה חטיב: אנחנו מדברים על 2022.

<עבדאללה חטיב: הממדים האלה נקבעו גם בתאום עם הרשות הארצית למדידה והערכה וגם עם היחידה לתכנון אסטרטגי במשרד החינוך.

<עבדאללה חטיב: אנחנו גם יכולים להעביר לכם את המדדים.

<עבדאללה חטיב: המדדים האלה מראים בבירור – יש לנו תוכנית שהיא תוכנית ספציפית לכל יעד על מנת לקדם את הישגי התלמידים במגזר הערבי תוך 5 שנים בתחומים שנקבעו במסגרת החלטת הממשלה.

יעקב מרגי: סוגיית הבינוי.

יעקב מרגי: יש לנו את מזרח ירושלים, ובכלל את כל המגזר הערבי.

יעקב מרגי: הקושי ידוע.

יעקב מרגי: עד היום סוגיית התקצוב של בינוי כיתות היתה בלי קריטריונים.

יעקב מרגי: היום נדרשתם לקריטריונים.

יעקב מרגי: השאלה – מה כובד המשקל שהולך להיות בתוכנית החומש הקרובה לבינוי.

יעקב מרגי: אני אגיד לך את השקפת עולמי, ותגיד לי: עד היום חילקו את זה לפי מגזרים, אחוזים מסוימים, לפי גודל.

יעקב מרגי: אני טוען שבגלל הפערים שישנם בחברה הישראלית, הפערים הגדולים במערכת החינוך בתשתיות לחינוך, זה צריך להיות ביחס ישר – איפה שיש חוסר גדול, כובד המשקל צריך להיות שם, וכך הולך ויורד לאיפה שהמערכת היא פחות או יותר מאוזנת.

<קריאה: ירושלים המזרחית היא כמו המגזר הערבי.

יעקב מרגי: סליחה.

יעקב מרגי: קח את הערתך אחורה, מבחינתי זה לא מקובל.

יעקב מרגי: מבחינתי יש מגזר ערבי.

חנין זועבי: - - -

יעקב מרגי: גנאדי, תספר לנו גם על ההישג האחרון, כולם מתגנדרים בו.

<גנאדי קמנצקי: אני מנהל אגף בכיר מיפוי ותכנון במשרד החינוך.

<גנאדי קמנצקי: אנחנו בעצם הקו הראשון שנפגש עם המגזר הערבי כי כל הפניות והבקשות לבינוי מגיעות אלינו.

<גנאדי קמנצקי: אנחנו בודקים אותן, נותנים תשובה לכל רשות ורשות לגבי הצרכים שלה.

<גנאדי קמנצקי: בשתי מילים – על מנת להגיע לתוצאה ב-1 לספטמבר צריך לעבוד הרבה לפני זה.

<גנאדי קמנצקי: העבודה מתחילה מבדיקת הבקשות, כאשר הבדיקה היא משותפת.

<גנאדי קמנצקי: ביחד עם הרשות אנחנו יושבים לגבי כל יישוב ויישוב – מה המצב הקיים, איפה החולשה ומה אפשר לעשות כדי לקדם את הפרויקט.

יעקב מרגי: הנתונים ידועים לכם, פחות או יותר.

<גנאדי קמנצקי: הנתונים ידועים וגם המכשולים לבצוע.

<גנאדי קמנצקי: אחד מהמכשולים זה היעדר קרקע להקמת מוסדות חינוך או הרחבתם.

<גנאדי קמנצקי: אנחנו, מהשנה שעברה, חברים בוועדות מחוזיות של משרד הפנים, עכשיו זה במשרד האוצר.

<גנאדי קמנצקי: בכל הישיבות – אלה שהם ביחד עם הרשות ולפעמים אנחנו מלחיצים את הרשות להקצות קרקע שנדרשת למוסדות חינוך בשטחים שמתוכננים.

<גנאדי קמנצקי: אני חושבת שזה חיזוק גדול שבעוד כמה שנים נראה את השינוי.

<גנאדי קמנצקי: דבר שני – מיפינו 13 רשויות מקומיות אקוטיות בנושא של בינוי מוסדות חינוך ועובדים אתם מאוד רצוף – מקיימים ישיבות, מקדמים גם אותם, ונותנים עדיפות בבדיקת תוכניות אדריכליות וגם בבדיקת תקציב.

<גנאדי קמנצקי: זה בפן התכנוני.

<גנאדי קמנצקי: בפן הביצועי – הסל של בינוי כיתות בשנים האחרונות היה מאוד מאוד בעייתי.

<גנאדי קמנצקי: זה מתייחס לא רק למגזר היהודי.

<גנאדי קמנצקי: אתה בטח שמעת את זה גם מיישובים יהודים, גם משרד השיכון כל הזמן גער בנו שאנחנו לא מספיק מתקצבים פרויקטים של הסכמי גג, גם המגזר החרדי, גם המגזר הערבי – כולם, כי הסל היה מאוד מצומצם.

<גנאדי קמנצקי: אבל גם בסל הקטן הזה נתנו דגש למגזר הערבי, הם קיבלו יותר מהמשקל שלהם באוכלוסייה, אבל בסך הכל אנחנו מבינים שזה לא סוגר את הפער.

<גנאדי קמנצקי: ההישג הגדול שאתה מדבר עליו הוא באמת הישג שאני חושב שהוא מהפכני בתחום החינוך - זה הגדלת תקציב לבינוי כיתות בתכנית החומש החדשה, מ-2017 עד 2022.

<גנאדי קמנצקי: אם עכשיו היה לנו תקציב של 8,500 כיתות בתוכנית החומש הקודמת, פלוס כמה אלפים לוועדת טרכטנברג עכשיו קיבלנו תקציב 17 אלף כיתות.

<גנאדי קמנצקי: זה תקציב מאוד רציני, ואני מודה לכל אלה שנתנו את היד להגיע להישג הזה.

יהודה גליק: קוראים לזה ממשלת ישראל.

<גנאדי קמנצקי: כן, בפירוש.

<גנאדי קמנצקי: אני אומר - - -

יעקב מרגי: נכון שממשלת ישראל קיבלה את ההחלטה, גם הזעקה שעלתה מהשטח, דיונים שהיו כאן ולחצים של שליחי הציבור לאורך כל הדרך, כי זה בלתי נסבל.

יעקב מרגי: יש היום במערכת החינוך - - -

יהודה גליק: בסופו של דבר זו היתה החלטה של ממשלת ישראל.

יעקב מרגי: כולנו שואפים למשילות, בסוף.

יעקב מרגי: אבל גם אותה ממשלה לא שמעה את הזעקה הזו בחומש הקודם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: - - -

<גנאדי קמנצקי: אז הנושא הזה כמובן ישפר באופן מהותי את היכולת שלנו לתקצב פרויקטים במגזר הערבי והבדואי, וגם במזרח ירושלים.

<גנאדי קמנצקי: דרך אגב, אנחנו עשינו כמה צעדים שאפשר להגדיר אותם כאפליה מתקנת.

<גנאדי קמנצקי: עוד לפני הקטנת כיתות ל-32 תלמידים בכיתה, במגזר הערבי והבדואי זה כבר היה, על פי ההחלטות הקודמות.

<גנאדי קמנצקי: כל התחשיבים – אם במגזר היהודי התחשבנו לפי מקסימום של 40 תלמידים בכיתה עד לפני שנה, במגזר הערבי והבדואי זה היה 32.

<גנאדי קמנצקי: במזרח ירושלים זה היישוב היחידי בארץ שאנחנו רוכשים קרקעות כדי לבנות מוסדות חינוך.

<גנאדי קמנצקי: מבחינה תקציבית אני אישית מאמין שאנחנו נוכל לקדם בצורה משמעותית את בניית ה - - -במגזר הבדואי, ואני מניח שזה יהיה מעבר לאחוז שלהם באוכלוסייה.

<גנאדי קמנצקי: אני חושב שבחומש הבא הדגש יהיה בעבודה בתוך המגזר ובתוך ה - - -.

<גנאדי קמנצקי: אני מתכוון לחוסר הזמינות של הקרקעות, אני מתכוון לתביעות בעלות, שיש מגרש אבל אי אפשר לבנות שם.

<גנאדי קמנצקי: אני מדבר על קידום תוכניות והיעדר רצון של הרשויות להקצות קרקע, אפילו שהיא מיועדת למגורים, אבל לא רוצים להפקיע יותר מדי קרקע מהציבור, לא רוצים לעבור את ה=30%.

<גנאדי קמנצקי: גם פה אנחנו מחפשים פתרונות.

<גנאדי קמנצקי: עוד צעד נוסף שהמגזר הערבי מאוד יזכה ממנו זה החלטת הממשלה, החלטת קבינט הדיור לאמץ את התדריך להקצאה חדשה של קרקע, שתאפשר לבנות מוסדות חינוך על קרקע יותר קטנה, אבל בצורה שלא תפגע באיכות המענה הפיזית.

יעקב מרגי: אני רוצה לשאול שאלה – לו יצוייר שהיום יש לך הכרה בצורך, של כל היישובים הערביים, ואין מצוקת קרקע.

יעקב מרגי: אתה יכול לומר לי בוודאות שהם יענו על הקריטריונים, שהם יהיו בין הראשונים לזה?

<גנאדי קמנצקי: בטוח.

<גנאדי קמנצקי: גם לפני זה היו קריטריונים והמגזר הערבי היה מקבל מעבר לאחוז שלו.

<ג'עפר פרח: - - -מה הצרכים.

יעקב מרגי: סליחה, אדוני.

יעקב מרגי: הוא התייחס לשאלה שלי.

יעקב מרגי: שאלנו על הצרכים, לא חידשת כלום, אם רק היית נותן לו להתבטא.

<גנאדי קמנצקי: אני גם אתייחס לאמירה הזו.

<גנאדי קמנצקי: אני אומר לכם שעכשיו, עם התקציב החדש ועם הקריטריונים החדשים שנותנים דגש חזק לרמה הסוציו-אקונומית הם די בוודאות - - -

חנין זועבי: אבל השאלה ששאל ג'עפר היא במקומה – בהשוואה לצורך - - -

יעקב מרגי: אבל השאלה שלי היא גם במקומה ואני עוד לא קיבלתי תשובה לשאלה שלי.

יעקב מרגי: אז סליחה.

<גנאדי קמנצקי: אני אתחיל בזה שעל פי הקריטריונים החדשים, כאשר הרמה הסוציו-אקונומית הופכת להיות אחד מהמרכיבים שנותנים דגש גבוה, זה באופן אוטומטי מקדם - - -

יוסף ג'בארין: רמה סוציואקונומית או צרכים, כיתות?

יעקב מרגי: רגע, אני אחדד את השאלה: אני בכוונה פתחתי בהכרה בצורך.

יעקב מרגי: הרי ילד הוא עובדה.

יעקב מרגי: מספר ילדים בכיתה הוא עובדה, תאריך הלידה והשנתון – זו עובדה.

יעקב מרגי: הכרה בצורך, מבחינתי, זה לאו דווקא בפרוצדורה של משרד החינוך.

יעקב מרגי: יש רגע רישום של ילדים.

יעקב מרגי: צריך לתת להם מענה בתשתיות של בתי ספר.

יעקב מרגי: השאלה שלי היא כזו: האם בתוכנית החומש הקרובה ולאור הגידול המסיבי בתקציב, למספר הכיתות שקיבלתם, אני צריך לצאת בוודאות מוחלטת שלפחות ביישובים שאין מצוקת קרקע – יש הכרה בצורך וכל מה שצריך כדי שהם יהיו זכאים לתקצוב, האם הקריטריונים החדשים עונים על כך זאת אומרת, מבחינת יכולת תקציבית שלכם, מבחינת חתך סוציו-אקונומי?

יעקב מרגי: אני לא מתייחס, לצערי הרב, לקטע של המגזרים כי כולם נכנסים לתוך השיקול הזה.

יעקב מרגי: אז לא הבנתי את ההסתייגות שאמרת.

<גנאדי קמנצקי: אני אומר שהתקצוב יינתן מהסך הכללי על פי קריטריונים מסוימים.

יעקב מרגי: אתה יודע לומר לי את הקריטריונים?

יעקב מרגי: הגעתם להסכמות כבר לגבי קריטריונים?

<גנאדי קמנצקי: סוגרים אותם לגמרי - - -

יעקב מרגי: אתה יכול לומר לי מה הם, על רגל אחת?

<גנאדי קמנצקי: זה רמה סוציו-אקונומית של היישוב, כמות של הבקשות שהגישו - - -

יעקב מרגי: מה זה כמות הבקשות?

יעקב מרגי: כללית.

<גנאדי קמנצקי: הבקשות לבינוי.

<גנאדי קמנצקי: כמה שהרשות יותר מגישה בקשות, מוכרות, כמובן – אנחנו בודקים ונכיר בצורך.

<גנאדי קמנצקי: אז - - -יותר גבוה, כי יש להם מצוקה יותר גדולה.

חנין זועבי: מתי אתם מכירים?

יעקב מרגי: כשאתה אומר לי – ניקח יישוב ערבי, מטיבם – הם קטנים, כשאתה אומר לי – מספר הבקשות.

יעקב מרגי: בוודאי שבאר שבע, עיר שמתפתחת עכשיו, מספר הבקשות שלהם יהיו זניחות, מה גם שלא יהיו להם עתודות קרקע.

יעקב מרגי: אני אומר במילים אחרות – כמי שפעם פרסם מבחני תמיכה, כשר, אני נתתי מבחני תמיכה לגדולות ומבחני תמיכה לקטנות.

יעקב מרגי: לקחתי את העוגה וחילקתי כך כדי שהקריטריונים של הגדולים לא יבלעו את הקטנים.

יעקב מרגי: לכן חידדתי ואמרתי – האם אתה יכול היום להניח את דעתי?

יעקב מרגי: כי לו יצוייר שחריש-קציר - - - כמה יחידות דיור בונים שם, 5,000?

יעקב מרגי: 6,000?

יעקב מרגי: ולדירות גדולות- ההערכה שהם יגישו בקשות לבתי ספר בכמויות גדולות.

חנין זועבי: ולהוסיף שאלה – כמה בקשות דחיתם?

חנין זועבי: כמה דחיתם ביישובים הערבים?

חנין זועבי: כמה בחינוך הטכנולוגי, בחינוך הלא-טכנולוגי, ביישובים הערביים?

יעקב מרגי: אני מדבר על העתיד, את חוזרת אתי לעבר, עכשיו?

יוסף ג'בארין: - - - יש מספיק שהוכר הצורך.

יוסף ג'בארין: יש מאות בקשות שהוכר הצורך בהן, ועדיין לא בוצעו.

יוסף ג'בארין: זה המצב.

חנין זועבי: הם אומרים – בגלל עתודות קרקע, ויש בקשות שיש קרקע - ודחיתם.

<גנאדי קמנצקי: לא.

חנין זועבי: יש בטמרה, יש בכאבול.

<גנאדי קמנצקי: אני אגיד לכם – רק ל-2016 אישרנו בקשות לבערך 2,000 כיתות.

<גנאדי קמנצקי: מה שאנחנו דוחים, לפעמים, כיתות - - -

יעקב מרגי: אתה מדבר על כיתות במגזר הערבי?

<גנאדי קמנצקי: כן.

<גנאדי קמנצקי: הוכר הצורך.

<קריאות: - - -

חנין זועבי: אדוני היושב ראש, אתה זוכר כאשר תמיר, האחראי, בא ואמר – אנחנו מאשרים 10% מבקשות הבנייה בגלל בעית קרקע, הוא נתן את האחוז הזה, הוא אמר , הצביע על 10% - - -

יעקב מרגי: אני לא רוצה לומר דברים שאני מתאפק לומר.

יעקב מרגי: גנאדי, תן לי את הנתון.

<גנאדי קמנצקי: אנחנו נותנים אישור לצורך בלי שום התייחסות – יש קרקע או אין קרקע.

יעקב מרגי: הכרה בצורך.

יעקב מרגי: אתה יכול לומר לי פחות או יותר מתוך הכרת השטח, מתוך הכרה בצורך של 2,000 כמה ייצאו בפועל להתחייבויות, להרשאות?

<גנאדי קמנצקי: כמובן שהרבה פחות ממה שיש עכשיו, בצורך, לצערנו, אבל הסוגייה הזו תשתנה.

יעקב מרגי: זה נכון שזה בערך 40%?

יעקב מרגי: יש לנו פה איזה נתון - - -

<גנאדי קמנצקי: - - -

יעקב מרגי: אז זה לא ה-10% של תמיר.

יעקב מרגי: את מבינה למה אני סומך על גנאדי?

יעקב מרגי: לא רציתי לומר אבל אמרתי.

יעקב מרגי: מתוך ה "הן" אפשר לשמוע את הלאו.

אוסאמה סעדי: אדוני היושב ראש, זה לא כולל ירושלים המזרחית.

יעקב מרגי: זו בעיה נפרדת.

יעקב מרגי: לכן הוא אמר לך שבירושלים זה המקום היחיד במדינה שאפילו מתקציבים - - -רכישת קרקע - - -

אחמד טיבי: אני רוצה לשאול את גנאדי – אולי לא שמתי לב ונאמר לוועדה נתון של מספר הכיתות החסרות מגני ילדים ועד תיכון, בכלל בתי הספר במערכת החינוך הערבית, ובי"ת , במצטבר, כמה הכרה בצורך יש.

אחמד טיבי: אבל השאלה העיקרית היא הראשונה, שכל פתיחת שנת לימודים אנחנו מחכים לנתון הזה.

יעקב מרגי: הרי שאמרתי – תאריך לידה ידוע, ושנתונים ידועים.

<גנאדי קמנצקי: אני יכול להגיד לכם בדיוק מספר, כי המספר הזה – אנחנו כללנו באותה בקשה שהגשנו למשרד האוצר.

<גנאדי קמנצקי: משפט אחרון – מזרח ירושלים.

<גנאדי קמנצקי: זה המקום היחידי בארץ שכל פרויקט שמוכן לתקצוב – מתוקצב באופן - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: אני יודע את זה מהדיונים וההתחייבות שלכם בדיון הקודם.

יעקב מרגי: חברי הכנסת, אני אגביל אתכם ל-2 דקות.

יעקב מרגי: יש לנו הרבה דוברים, המגזר הבדואי והדרוזי עוד לא דיבר, משרד החינוך והשלטון המקומי, ויש לנו עוד עורכים.

יוסף ג'בארין: קודם כל תודה על הדיון, לפרוטוקול – אני רוצה למחות על כך שכל פעם שאנחנו מקיימים דיון על החינוך הערבי המנכ"לית לא רואה מקום להגיע.

יוסף ג'בארין: זה חוזר על עצמו ואני חושב שהגיע הזמן - - -

אחמד טיבי: זה כישלון של יושב ראש הוועדה.

אחמד טיבי: אני מציע שתתפטר.

יעקב מרגי: - - -

<קריאות: - - -

יעקב מרגי: הנה אני אומר לכם: טעות שלי.

יעקב מרגי: ייחסתי חשיבות לדיון הזה והכנסתי אותו ראשון לסדרת הדיונים, והייתי צריך באמת לקחת את זה לתשומת לבי שבדיון ברמה כזו חייבת להיות מנכ"לית, ואתם צודקים.

יעקב מרגי: אני לא יכול לבוא אליה בטענות, לא הזמנתי אותה.

יוסף ג'בארין: עם כל הכבוד לנתונים ששמענו – וזה כמובן לא אישי לעבדאללה וגנאדי, זה כמובן אל מול מערכת החינוך, אבל עם כל הכבוד אין כאן בשורות חדשות.

יוסף ג'בארין: כל מה ששמענו פשוט אנחנו מדברים על תקציבים של טיפה בים.

יוסף ג'בארין: יש דוח של בנק ישראל מלפני שנתיים שדיבר על כך שכדי שיהיה שינוי משמעותי במערכת החינוך הערבית צריך כ-5 מיליארד שקל ל-5 שנים ומה שאני שומע בקושי זה מאות מיליונים, אם אכן זה ייושם.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להגיד גם שעדיין, הבעיה הקריטית במערכת החינוך שמדירים בעצם את אנשי החינוך הערבים ואת האקדמאיים הערביים - - -

יעקב מרגי: סליחה, 5 מיליארד שח בשנה?

יוסף ג'בארין: לא, במסגרת 5 שנים, על פני 5 שנים.

יוסף ג'בארין: הבעיה העיקרית של הדרה של אנשי חינוך ערבים עדיין נמשכת.

יוסף ג'בארין: התקנות מחייבות הקמת מועצה מייעצת לחינוך הערבי בה אמורים ליטול חלק אנשי חינוך ערבים.

יוסף ג'בארין: התקנות קיימות מאז 96.

יוסף ג'בארין: עד היום משום מה המשרד אינו מקים את המועצה הזו.

יוסף ג'בארין: הגיע הזמן להקים מועצה כזו לפי החוק.

יוסף ג'בארין: לא שמענו אף מילה על המחסור בכיתות למוד, בעיקר גני ילדים בנגב.

יוסף ג'בארין: אנחנו מאז תחילת השנה מדברים על מחסור של יותר מ-5,000 - - - יש לנו יותר מ-5,000 ילדים רק בגילאי 3 עד 5.

יוסף ג'בארין: אלה גילאי חובה שאין להם מענה בנגב, ולא שמעתי התייחסות ספציפית לנושא.

יוסף ג'בארין: לגבי התקצוב הדיפרנציאלי – לפי הנתונים שיש לנו ההערכה היא שבין 40 עד 50% מהתקצוב הדיפרנציאלי יילך לבתי הספר הערבים.

יוסף ג'בארין: קודם כל אני מקווה שזה ייושם אבל זה לא עונה על הצורך הקיים כי מרבית היישובים, בין 1 ל-3 הם היישובים הערבים.

יוסף ג'בארין: אם באמת התקצוב הדיפרנציאלי היה אמור להיות שוויוני, לפחות 70 עד 80% מהתקצוב הדיפרנציאלי היה אמור ללכת פשוט לאשכולות הללו של 1 עד 3.

יוסף ג'בארין: גם צריך להבין שהתקצוב הזה לא הולך לחטיבה העליונה.

יוסף ג'בארין: היה דוח שמשרד ראש הממשלה היה שותף לו, והרשות לפיתוח כלכלי - - -

יעקב מרגי: אנחנו במהלך של היפוך הפירמידה.

יעקב מרגי: כובד המשקל מהגיל הרך הולך - - -

יוסף ג'בארין: אבל זה לא סותר.

יוסף ג'בארין: יש כתב אישום מאוד קשה על האפליה בחטיבה העליונה.

יוסף ג'בארין: מדברים על פער של 70 עד 80% בין השקעה בתלמיד היהודי והשקעה בתלמיד הערבי.

יוסף ג'בארין: אני עד היום לא שמעתי שיש תוכנית לגשר על הפער הקיים.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדברים על השקעה של כ-18 אלף בתלמיד הערבי לעומת יותר מ-24 אלף בתלמיד היהודי.

יוסף ג'בארין: לא שמענו תוכניות אקטואליות איך הולכים לגשר על הפער הזה.

יוסף ג'בארין: דיבר גנאדי על 17,000 - - - נכון, זו בשורה מצוינת.

יוסף ג'בארין: למי שסובל כבר עשרות שנים ממחסור בכיתות לימוד, אבל אם לא תתגברו על המחסור בכיתות לימוד שעד היום אנחנו שומעים אותם, לא נפיק כלום מהעניין הזה.

יוסף ג'בארין: המקומות היחידים – יש בתי ספר יבילים.

יוסף ג'בארין: המקומות היחידים שעד היום יש כיתות שכורות- - -

יעקב מרגי: תכניס את החרדים, גם.

יוסף ג'בארין: אנחנו גם מכירים את הבעיה הזו שיש בעיה בצורך – זה דוח של מרכז המחקר בכנסת, אבל בפועל, ביישום, זה לא מועבר.

יעקב מרגי: אומרים: צרת רבים – נחמת טיפשים.

יעקב מרגי: אבל מראים לי בדוח שגם הכרה בצורך, גם במגזר היהודי זה נע על 40% אבל המורכבות - - - בוא, אני אגיד לך.

יעקב מרגי: זה לא התקציב.

יעקב מרגי: זה סדרי עדיפויות, גם של ראשי רשויות.

יעקב מרגי: ראשי רשויות מגישים הכרה בצורך ורף הביצוע נע בין - - - יש לי רשות שאני מטפל בה עכשיו.

יעקב מרגי: 12 בקשות הוכרו בצורך.

יעקב מרגי: יש להם אפילו הרשאות ביצוע – 20%.

<קריאה: אבל ביישובים הערבים יש מקומות שאין קרקע.

<קריאה: אין קרקע,

יעקב מרגי: לכן, אתה שואל אותי ואני אומר לכם – אתם צריכים לשנות את תפיסת העולם בקטע הזה.

יעקב מרגי: מרגע שניתנה הרשאה לרשות זה לא אומר "שגר ושכח", אלא – לשבת ולאיים עליו: אם לא תביא, לא תתחיל, לא תבצע – לוקח.

<קריאה: זה רובם – בעיות ביצוע שאנחנו - - -

יוסף ג'בארין: אבל החובה שלכם היא כלפי התלמיד.

יוסף ג'בארין: אני מדבר על מקומות שיש הכרה בצורך של 100 כיתות ובפועל עושים 10.

יוסף ג'בארין: לכן, לגבי בניית הכיתות הללו – היה סיכום גם בוועדת החינוך, בישיבה משותפת עם ועדת הפנים שכבוד היושב ראש היה שותף לה, שיוקם צוות בינמשרדי משותף כדי לטפל בבעיה הזו.

יוסף ג'בארין: אם הבעיה הזו לא תטופל ויהיה מקום גם להקצאת קרקע לצורך בנייני ציבור, הבעיה לא תיפתר?

יוסף ג'בארין: לכן יש חדשות טובות על 17 אלף אבל שוב – אם לא נתמודד כראוי עם הבעיה הזו, אז גם - - -

יעקב מרגי: כיו"ר ועדה אני לא מתכוון להרפות מסוגיית הבינוי ואני, סליחה על הביטוי – תמיר בן משה לא פה, אני אשב לו על הזנב.

יעקב מרגי: אני מקדם את חבר הכנסת עבד אל חכים חאג' יחיא.

יעקב מרגי: בקצרה, בבקשה.

עבד אל חכים חאג' יחיא: העניין של תגבור שעות חומש.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני לא ראיתי את התוכנית, וזה כתקצוב דיפרנציאלי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בחומש יש תקצוב, דיברו על 49 אלף שעות לימוד, אבל אני לא רואה את התוכנית שאומרת שאחרי 10 שנים או 15 שנים נגיע לשוויון עם האוכלוסייה היהודית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: את זה אני רוצה לראות במשרד החינוך - - -

יעקב מרגי: הוא אמר בצורה הכי כנה וישירה שזה צמוד למדידות והערכות ובדיקה - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסדר, אבל אני לא ראיתי תוכנית שאומרת – היעד שלנו בעוד 10 שנים יהיה שוויון.

יעקב מרגי: אתה מבין, עבדאללה, מה הרציונאל שצריך להיות?

יעקב מרגי: אנחנו, כמדינה חייבים להגדיר יעדים.

יעקב מרגי: זאת אומרת שעד שנה זו אנחנו מתחייבים לצמצם פערים - - -

עבד אל חכים חאג' יחיא: לסגור פערים, לא לצמצם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זה צורם לי באוזן "לצמצם".

עבד אל חכים חאג' יחיא: עשירית אחוז ונקרא לזה צמצום.

יעקב מרגי: אתה אופטימי.

יעקב מרגי: אני אדם - - -בדרך כלל מסתייג.

עבד אל חכים חאג' יחיא: כשאני דורש – אני דורש את המקסימום.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אז זה אחד.

עבד אל חכים חאג' יחיא: שניים – בנובמבר קיימנו פה בוועדה דיון לפי הצעה לסדר שלי שדיברה על המחסור בכיתות לימוד באוכלוסייה הערבית.

עבד אל חכים חאג' יחיא: פה שמענו את תמיר אומר שאפילו אם יתנו את כל התקציב הדרוש כדי לסגור את המחסור בכיתות – אני לא אוכל לבנות יתר מ-10%.

עבד אל חכים חאג' יחיא: זו היתה התשובה שלו, והיא מופיעה בפרוטוקול.

עבד אל חכים חאג' יחיא: הוועדה פנתה משרד החינוך.

עבד אל חכים חאג' יחיא: לא ראיתי ששום דבר זז מאז הפניה שלנו.

יעקב מרגי: יש תשובות של השר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: את התשובות ראיתי.

עבד אל חכים חאג' יחיא: קיבלתי את התשובות אלי, גם.

עבד אל חכים חאג' יחיא: אני אומר – זו תשובה - - -

יעקב מרגי: המאפיינים של הבעיות - - - הן בעיות אובייקטיביות.

יעקב מרגי: צריך להתמודד אתן.

עבד אל חכים חאג' יחיא: בסדר, אבל הממשלה צריכה להתמודד ולא רק משרד החינוך וזה בדיוק אישור תוכניות המתאר עליו אני מדבר.

עבד אל חכים חאג' יחיא: יש עוד נקודה – היות ויש מחסור בכיתות ורוב המבנים הם מבנים ישנים באוכלוסייה הערבית, לא שמעתי – עוד שבועיים אמורה להיות פתיחת השנה – איזה תקציב תקצבו לשיפוצים ולעניין של הבטיחות בבית הספר?

עבד אל חכים חאג' יחיא: את הנושא הזה לא שמעתי ולדעתי אם בכלל העבירו זה היה לעג לרש.

דב חנין: תודה לך אדוני היושב ראש על כינוס הדיון.

דב חנין: אני רוצה בקצרה לדבר על חמש נקודות.

דב חנין: נקודה ראשונה, אדוני היושב ראש.

דב חנין: אם יש איזשהו נייר לקמוס שמתמצת במספר אחד את הבעיה – אני לוקח את הנתונים של ממוצע ההשקעה השנתית בתלמידי התיכון, דווקא.

דב חנין: תיכון ממלכתי-דתי, לתלמיד – 29 אלף.

דב חנין: תיכון ממלכתי בשפה העברית, עברי – 24 אלף.

דב חנין: בחינוך הערבי – קצת יותר מ-18 אלף.

דב חנין: 18 אלף לעומת 29 אלף שקל מדי שנה, זה אומר מציאות בלתי אפשרית.

דב חנין: הנתון שאני רוצה לקבל ממשרד החינוך זה מתי הפער הזה נסגר.

דב חנין: מתי תלמיד ערבי מקבל בדיוק.

יעקב מרגי: בתיכונים.

דב חנין: בתיכונים.

דב חנין: אני לא רוצה לפגוע בתלמיד בבית הספר הממלכתי דתי.

דב חנין: אני רק רוצה שתלמיד ערבי יקבל בדיוק אותו הדבר.

דב חנין: מתי זה יקרה?

דב חנין: דבר שני – בהשכלה הערבית יש בתי ספר נפלאים, שרמת ההישגים שלהם היא לפעמים הכי גבוהה בארץ, רק שלמרבית הצער חלק מהמוסדות האלה הם מוסדות פרטיים, וגם להם המדינה לא נותנת את כל הגב כדי שהם יתקדמו.

דב חנין: למשל, בתי הספר הכנסייתיים.

דב חנין: במקום שיסכמו אתם על תוכנית רב שנתית שתהיה מקובלת גם על הנהלות בתי הספר כדי לטפח את המוסדות האלה שהם מוסדות מצוינים – גוררים רגלים, נותנים קצת, לא נותנים, מתסכלים את המערכת.

דב חנין: נקודה נוספת: יישובים מעורבים.

דב חנין: אנחנו מדברים על התלמידים הערבים גם ביישובים מעורבים, ואם אני מסתכל על העיר שלי, תל אביב-יפו, זו עיר שבה יש מצד אחד מוסדות חינוך מפוארים.

דב חנין: מצד שני, אם אני מסתכל על הקהילה הערבית ביפו – היא נמצאת הרחק מאחור מבחינת מה שהיא מקבלת במוסדות החינוך.

דב חנין: נקודה נוספת – הציבור הערבי הבדואי בנגב.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אם יש פרמטר למצבה של החברה זה השכלת נשים.

דב חנין: זה פרמטר חברתי, זה פרמטר כלכלי.

דב חנין: זה הדבר שהכי מלמד אותנו על איפה נמצאת החברה.

דב חנין: אם אנחנו מסתכלים על הציבור הערבי הבדואי בנגב, אנחנו רואים נפילה דרמטית במספר הבנות שממשיכות ללמוד, כאשר המעבר הוא מבית הספר היסודי שנמצא קרוב לבית, קרוב ליישוב, לבית הספר התיכון שנמצא בדרך כלל מאוד רחוק, ואז אנחנו רואים נפילה ברמת ההשכלה.

דב חנין: לדבר הזה יש משמעות חברתית מרחיקת לכת, ואת זה צריך לתקן.

דב חנין: הדרך לתקן את זה היא קודם כל לייצר מוסדות חינוך קרוב לבית.

דב חנין: לא מסובך, אפשרי.

דב חנין: ונקודה אחרונה, אם אני כבר מדבר על הציבור בנגב – גני הילדים.

דב חנין: פה, אדוני היושב ראש, המצב הוא פשוט בלתי נסבל.

דב חנין: אני מדבר על יישובים לא מוכרים.

דב חנין: אז יש 26 יישובים לא מוכרי שבהם אין בכלל גני ילדים.

דב חנין: בכלל אין.

יעקב מרגי: יש 5,000 ילדים בממוצע בשנתון שלא נמצאים במערכת.

יעקב מרגי: זאת אומרת שהם לא מופיעים בשום גן.

יעקב מרגי: זה נתון ידוע ואני רוצה לדעת האם יש התייחסות גם לסוגיה הזו בתוכנית החומש.

יעקב מרגי: האם אתם מקובעים בקטע הזה?

יעקב מרגי: מוחמד אלהיב, תתייחס לזה כי דיברנו על זה שני דיונים.

יעקב מרגי: צריך לחשוב מחוץ לקופסה.

דב חנין: וגם כשיש כבר גני ילדים, אז הם במקרים רבים מאוד מרוחקים מהבית.

דב חנין: ילדים קטנים צריכים לנסוע בהסעות.

דב חנין: היה המקרה המזעזע הזה של ילדה בת ה-7, שנהרגה בירידה מההסעה.

דב חנין: ההורים אומרים – אנחנו לא רוצים, אנחנו רוצים את הילדים שלנו בחיים, לא רוצים להסיע אותם.

דב חנין: היא היתה בת 7, אבל אנחנו מדברים על הסעות של ילדים בני 3 ו-4.

דב חנין: איך אפשר?

דב חנין: איך דבר כזה ייתכן, בכלל?

דב חנין: אז אני אומר לך – בנושא של הציבור הערבי הבדואי בנגב אנחנו נמצאים בעצם עם ציבור גדול שבכלל לא נמצא בחינוך חובה, בטח לא בגנים.

דב חנין: אנחנו מדברים על חינוך חובה לגיל 3?

דב חנין: אין חינוך חובה גם לגיל 4 ו-5 בכלל.

דב חנין: הילדים האלה בכלל לא מגיעים לגנים.

דב חנין: וככה מתחילים את מערכת החינוך.

יעקב מרגי: הוועדה היתה בסיור ואני אמרתי להם – הם הראו לנו את המקומות שזה הצליח, אז אני אמרתי – טוב, אני אוציא מסקנה מהדיון הזה שאנחנו יודעים איך לעשות את זה.

יעקב מרגי: עכשיו, השאלה היא איך עושים את זה לכולם, לכל המגזר.

יעקב מרגי: זו הוכחה שאפשר לעשות ויודעים לעשות, עכשיו השאלה איך לפרוס את זה על כל המגזר.

אמיר אוחנה: אני חבר חדש בוועדה ובאתי יותר לשמוע וללמוד, אז אני אעביר את זכות הדיבור.

אוסאמה סעדי: אני כמובן מברך על הדיון החשוב הזה לפני ולקראת שנת הלימוד.

אוסאמה סעדי: אנחנו במגזר הערבי כבר קיימנו מספר ישיבות הכנה בנצרת, בטמרה, עם ועד ראשי הרשויות, עם ועדת המעקב לענייני חינוך, עם מרכז מוסאווה שיש כאן נייר עמדה שהוגש, ואני לא רוצה לחזור עליו, ואני גם לא רוצה לחזור על דברים שהעלו חברי.

אוסאמה סעדי: אני רוצה להתמקד בשני נושאים.

אוסאמה סעדי: הנושא הראשון זה הנושא של חינוך בירושלים המזרחית.

אוסאמה סעדי: אני שם על השולחן פה – יש מגמה של כפייה של החינוך ותוכנית החינוך הישראלית על בתי הספר בירושלים המזרחית, וכתנאי להעברת התקציבים הם דורשים תוכנית שהיא התוכנית הישראלית, בירושלים המזרחית, וזה בניגוד להסכמים החתומים בין ישראל לבין אש"ף, לפיו יש עצמאות ואפשר גם שהתוכנית הפלסטינית - - -אנחנו קיימנו מספר דיונים פה.

אוסאמה סעדי: יש מחסור של 4,000 חדרי לימוד בירושלים המזרחית ומנצלים את המצוקה הקיימת בירושלים המזרחית על מנת לכפות את התוכנית הישראלית.

אוסאמה סעדי: לכן אני מזהיר.

אוסאמה סעדי: נפגשתי עם ועדי ההורים והם מאיימים בהשבתת פתיחת הלימודים בירושלים המזרחית.

אוסאמה סעדי: נקודה שנייה זה מצב הכיתות בערים המעורבות.

אוסאמה סעדי: דב חנין דיבר על תל אביב ויאפא, ואני ביקרתי בלוד – המצב זוועתי.

אוסאמה סעדי: אי מבקש לשים דגש על בתי הספר האלה.

אוסאמה סעדי: העניין הוא, גנאדי, שעד עכשיו לא קיבלנו את המספר, וזה כל כך טריביאלי.

אוסאמה סעדי: הוא אמר שהוא יבדוק את זה.

אוסאמה סעדי: מה מספר הכיתות החסרות במגזר הערבי?

אוסאמה סעדי: שנדע, לפני שנת הלימודים.

אוסאמה סעדי: העניין הזה של השיפוצים, ואני שמעתי מעבדאללה חטיב, ובאמת, יש לנו הערכה רבה, אבל עובדה היא שהמנכ"לית היתה פה בנושא של הסעות לבעלי מוגבלות ולא מצאה לנכון לבוא, עם כל הכבוד למצגת - - -

יעקב מרגי: מאחר והזכרת את הדיון, הדיון הזה נעשה – קודם כל בתקנות, בחוק, חוקקנו את זה – זה אמור להיות נדון בוועדת החינוך.

יעקב מרגי: יו"ר ועדת הפנים התעקש אתם במלחמת אגו.

יעקב מרגי: היא באה למורת רוחה ובניגוד לרצונה.

יעקב מרגי: כפה אותה יו"ר ועדת הפנים לסוגיה הזו.

יעקב מרגי: זה חלק מהמחלות של האגו הפרלמנטרי שיעברו, בשלב מסוים.

יעקב מרגי: מאחר והזכרת את זה - - -

אוסאמה סעדי: לא, לכן אני אומר, הייתי בוועדת הפנים וראיתי שהיא שם, השתתפתי בדיון הזה - - -

יעקב מרגי: אני לא הזמנתי אותה, לכן - - -

אוסאמה סעדי: בעניין השיפוצים, ועבדאללה חטיב זרק מספר של 17 מיליון שקל לכלל בתי הספר בכל הארץ, אז יוצא לכל בית ספר כמה גרושים, בקושי יצבעו אולי חדר אחד.

אוסאמה סעדי: זו בושה וחרפה.

חנין זועבי: אדוני היושב ראש, אני רוצה להעלות שלוש סוגיות עיקריות, לפני זה רק על התפיסה- כאשר אנחנו מדברים על תקציב דיפרנציאלי אנחנו גם מדברים על תפיסה דיפרנציאלית.

חנין זועבי: כלומר, בכל דבר למדוד אותו לפי השאלה האם הוא מצמצם את הפער או דווקא הוא מגדיל אותו, ואין את הראייה הזו.

חנין זועבי: כלומר, כאשר אומרים שאנחנו מעלים עלייה במספר התלמידים בחינוך הטכנולוגי ב-1% ואין לנו מדד שאולי גם המגזר היהודי עלה ב-3 או 4%, אז אין פה העצמה, אין פה סגירת פער ואין פה חלוקה צודקת.

חנין זועבי: הסוגיה היא לקשר את החינוך וההשכלה עם התעסוקה, עם הכלכלה – משפט שבא בהצגה של עבדאללה חטיב, אבל בלי תוכנית שאנחנו יכולים לתפוס אותה או למדוד אותה.

חנין זועבי: הדבר הנוסף הוא שיפור איכות ההוראה.

חנין זועבי: אם אנחנו רוצים לקשר בין חינוך והשכלה ובין תעסוקה אז צריך להגיד לפחות שבחמש השנים האחרונות נפתחו כך וכך מסלולים באלקטרוניקה, כך וכך בביוטכנולוגיה, במערכות בריאות, באדריכלות – כמה מסלולי אליטה נפתחו בחמש השנים האחרונות?

חנין זועבי: כמה מסלולים ברמה השנייה של תקשורת, של מנהל?

חנין זועבי: כמה ברמה השלישית של חשמל, של היותר מקצועי, ולאו דווקא טכנולוגיה?

חנין זועבי: בכמה עלה מספר התלמידים?

חנין זועבי: כמה נכנסו לשוק העבודה?

חנין זועבי: כמה בקשות נדחו?

חנין זועבי: ויש בקשות שנדחו לחינוך טכנולוגי.

חנין זועבי: למה הבקשות של הרשויות הערביות נדחו ורוב התקציב הולך לרשתות של "אורט" ו "עמל" בזמן שבמגזר היהודי רוב החינוך הטכנולוגיה הולך לרשות המקומית ולא לרשתות האלה?

חנין זועבי: אנחנו צריכים מספרים.

חנין זועבי: אני רוצה לדעת – המטרה שהכריז עליה משרד החינוך לפני חמש שנים וחזר לפני שנתיים, להעלות את מספר התלמידות הערביות שלומדות בחינוך הטכנולוגי – גם אליטה וגם לא אליטה – כמה?

חנין זועבי: כמה עלו מאז?

חנין זועבי: אין לנו מספרים, אנחנו לא יכולים לעקוב.

חנין זועבי: הסוגיה של המקצועי – יש ישובים ערבים שאומרים – לא, אנחנו גם רוצים לפתוח מקצועי, זו סוגיה שגם עונה על האלימות ועל הנשירה.

חנין זועבי: הסוגיה של הנשירה – בטמרה הנשירה היא 8%.

חנין זועבי: בנצרת אני ראיתי מסמכים על נשירה סמויה, אז זו בעיה שצריכה להיות במוקד התכנון האסטרטגי של משרד החינוך, הנשירה, שגם עונה על הסוגיה של האלימות.

חנין זועבי: הסוגיה הבאה – שיפור איכות ההוראה.

חנין זועבי: אנחנו מדברים על מורים שהם בחינוך יותר מ-25 ו-30%.

חנין זועבי: זה גם פוגע בציונים ובהישגים של התלמידים.

חנין זועבי: לא הכל תקציב.

חנין זועבי: תביא לי מורה טוב, עבדאללה, ואנחנו אמרנו את זה, עם 70% מהתקציב, יניב תוצאות יותר טובות מאשר 100% תקציב, עם מורים שרוצים לסיים את העבודה שלהם, ואנחנו מדברים על תוכנית של לחדש את המערכת, לחדש את המורים ולקלוט מה-10 אלף המורים המובטלים שיש.

חנין זועבי: יש 10 אלף מורים מובטלים ויש מורים שמתחננים לסיים את העבודה שלהם.

חנין זועבי: לא הכל תקציב, יש ראייה.

חנין זועבי: איפה הראייה הזו של לשפר את איכות ההוראה בלי אפילו להידרש לתקציבים נוספים?

חנין זועבי: אם התקציב לא מנוצל – התקציב של בניית בתי ספר, אז למה לא להעלות את התקציב של השיפוץ?

חנין זועבי: ולמה גם בקשות של שיפוץ בתי ספר ביישובים הערביים נדחים?

חנין זועבי: אז אנחנו לא מנצלים את תקציב הבנייה, אז להזיז את התקציב הזה לשיפוץ והרשויות המקומיות הערביות שאינן יכולות לענות על הדרישה – זה יהיה הפתרון שלהם, החינוך הלא פורמלי.

חנין זועבי: אנחנו נטפלים לפתיתים.

חנין זועבי: כולם מדברים על 130 מיליון מתקציב החינוך הלא פורמלי, אבל האחוז שלנו הוא 25% מ-800 מיליון.

חנין זועבי: כלומר, התקציב העיקרי שלנו הוא 200 מיליון.

חנין זועבי: אנחנו לא רוצים למחוק ולא רוצים לשכוח את ה-200 מיליון.

חנין זועבי: אז מה אומרים?

חנין זועבי: יש לכם 130 מיליון לחינוך הלא פורמלי.

חנין זועבי: את ה-200 מיליון של הבסיס, של ה-25% מהבסיס של החינוך הלא פורמלי אתם תמחקו.

חנין זועבי: אנחנו לא רוצים את כל התקציבים הנוספים האלה.

חנין זועבי: אנחנו רוצים 25% מ-20 מיליארד בכל הסעיפים של תקציב החינוך, ולא לדבר כל הזמן על תוכניות של חירום.

<מוחמד חיר: צהריים טובים.

<מוחמד חיר: דובר הרבה על תקציבים, ומברכים שתקציב של משרד החינוך של - - - מיליארד, אנחנו מקווים שרבע מהתקציב הזה יושקע בחינוך הערבי.

<מוחמד חיר: אבל אני טוען גם שאין תמיד מתאם בין התקציב ובין היעילות של התקציב, ונאמר גם שהיעילות התקציבית של מערכת החינוך בישראל היא מהנמוכות במדינות ה-OECD - - -

יעקב מרגי: בכלל, לכל המגזרים.

<מוחמד חיר: כן, וזה מדברי שר האוצר לשר החינוך.

<מוחמד חיר: אז אני גם אומר – לא הכל תקציב.

<מוחמד חיר: תקציב זה תנאי הכרחי לקידום המערכת, אבל צריך לראות גם כמה אנחנו משקיעים, אז צריך שהתוצר יעלה ולא צריך לחשוב על גורמים אחרים, על תנאים אחרים.

<מוחמד חיר: התנאים האחרים – הצלחת בית ספר והצלחת התלמידים זה מורים ודרכי ההוראה.

<מוחמד חיר: זה תוכניות לימודים וספרי לימוד, זה התנאים הפיזיים.

<מוחמד חיר: אז לגבי המורים ודרכי ההוראה – צריך לעבוד על המורים.

יעקב מרגי: הוא אמר, משרד החינוך, שהוא הולך לשים דגש - - -

<מוחמד חיר: כן, על ההכשרה של המורים.

<מוחמד חיר: נקודה מעניינת מאוד – שצריך לרענן.

<מוחמד חיר: רבותי, אני הייתי במערכת החינוך 43 שנים.

<מוחמד חיר: צריך לרענן את המערכת לעידוד פרישה מוקדמת של המורים.

<מוחמד חיר: דיברה חנין שאנשים רוצים לצאת ומכריחים אותם - - -

יעקב מרגי: בוא נעצור.

יעקב מרגי: עבדאללה, זה חוזר על עצמו.

יעקב מרגי: יש לי שאלה ספציפית – אתה מכיר את התופעה הזו שיש מורים שרוצים לפרוש ואתם לא מעודדים פרישה?

יעקב מרגי: מורים שחוקים?

<מוחמד חיר: מורים שאומרים על עצמם שהם שחוקים.

<עבדאללה חטיב: יש לי נתון – השנה אושר כ-1,600 מכסות.

<עבדאללה חטיב: הוקצו שם כ-400 מכסות למגזר הערבי.

<עבדאללה חטיב: ה-400 לא נוצלו כי חלק רב מהמורים במגזר הערבי שביקשו לצאת, כאשר אישרנו להם את הפרישה שלהם - -

יעקב מרגי: נבהלו.

<עבדאללה חטיב: - - ראו כמה הם אמורים לקבל - - -

חנין זועבי: אז לשפר את התנאים – כן, אנחנו יודעים שזו הבעיה.

יעקב מרגי: רגע, רגע.

יעקב מרגי: לא הבנתי אותו.

יעקב מרגי: יש לי שאלה: ה-1,600 מכסות, כולם באותם תנאים?

<עבדאללה חטיב: כולם באותם תנאים.

חנין זועבי: - - - צריך לעודד אותם.

<מוחמד חיר: אדוני, בכל שנה בין 600 ל-700 מורים מהתיכונים מבקשים לצאת.

יעקב מרגי: במגזר היהודי נוצלו?

יעקב מרגי: השאלה שלי - מתוך ה-1,600 אמרת ש-400 - - -ולא נוצלו כולם.

יעקב מרגי: ובמגזר היהודי?

<עבדאללה חטיב: כולם נוצלו.

חנין זועבי: - - - העניין, מה לעשות?

חנין זועבי: הדרישה שלנו – לשפר את תנאי הפרישה.

יעקב מרגי: בסדר, מסכים אתך, אבל הייתי צריך לשמוע את הנתון.

יעקב מרגי: תמשיך בבקשה.

חנין זועבי: עבדאללה חוזר על אותו נתון והוא לא אומר - - - לשפר את תנאי הפרישה.

<מוחמד חיר: בכל שנה - - - בתיכון מבקשים לצאת לגמלאות.

<מוחמד חיר: מה משרד האוצר מאשר?

<מוחמד חיר: 350-300, מארגון המורים, נכון?

<מוחמד חיר: אמרתי גם שתוכניות הלימודים וספרי הלימודים – ועדת המעקב, עשינו ניתוח ביקורתי ל-8 תוכניות לימודים – שפות, היסטוריה וגיאוגרפיה.

<מוחמד חיר: נתנו למשרד החינוך.

<מוחמד חיר: משרד החינוך לא טרח אפילו להזמין את האנשים - - -

יעקב מרגי: תודה.

יעקב מרגי: מסקנה מהסיפה של הדברים שלך – צריך להיצמד לקטע הזה שציין חבר הכנסת יוסף ג'בארין לגבי מועצה מייעצת.

יעקב מרגי: אחד הדברים המרכזיים שאני אבקש בסיכום - - - כי יש לברך את התוכנית, הלוואי ורק תיישמו.

יעקב מרגי: אחד הדברים הוא המועצה המייעצת.

יעקב מרגי: זה חור על עצמו לא רק במגזר הערבי, אלא לגבי אוכלוסיות ותתי אוכלוסיות.

אחמד טיבי: כל שנה אנחנו מתכנסים כאן ושומעים מספרים.

אחמד טיבי: הם כמעט דומים, עם עלייה מינורית כאן ושם.

אחמד טיבי: החינוך הערבי נמצא בפער גדול - מכל נתון מקביל בחינוך העברי, בבתי ספר יהודים.

אחמד טיבי: אני לא יודע אם נספר כאן מספר – למשל, ההפרש ההשוואתי בהקצאה לתלמיד תיכון ערבי - --

יעקב מרגי: דב חנין נתן לנו נתונים מדויקים.

אחמד טיבי: דב חנין מטיב לעשות את זה בדרך כלל.

אחמד טיבי: נדמה לי תשיעית.

אחמד טיבי: אני רואה כאן נתונים של ועדת המעקב בחברה הערבי – 23 מיליון, בחינוך העברי הממלכתי, תלמידי תיכון, ו-18.6 אלפי שקלים.

אחמד טיבי: הפער גדול, אבל נדמה לי שתשיעית אומר יותר.

אחמד טיבי: וזה אומר הכל.

אחמד טיבי: מסיימים תיכון, ניגשים לשלב החשוב ביותר בבניית אישיות לקראת תעסוקה, וזה – האקדמיה.

אחמד טיבי: הנגישות לאקדמיה, להשכלה גבוהה, לוקה בחסר, במיוחד במערכת החינוך הערבית.

אחמד טיבי: נדמה לי שבכלל הציבור יש 91 מיליון שקל לסעיף הזה.

אחמד טיבי: לא מושקע מספיק בבתי ספר ערביים בהנגשת השכלה גבוהה לרבות- ראה שיעור ההצלחה בבגרויות.

אחמד טיבי: יש תעודות בגרות איכותיות ויש שיעור הצלחה בבגרויות.

אחמד טיבי: בכל פעם לקראת תחילת שנת הלמודים אני וחברי מוצפים בנושא אחד – העברות, מינויים, שיבוצים, שיקולים, האם כל השיקולים ענייניים, האם שיקול הניקוד הוא נכון וצודק – יש הרבה תלונות.

אחמד טיבי: אין נושא שאני מקבל עליו תלונות כמו הנושא הזה.

אחמד טיבי: צריך לפתור את זה לפחות לתת הסברים לתושבים, בעיקר לציבור המורים, וציבור המורים – או שיושבים ויושבות בבית, או שנמצאים בנגב, בדרום, ורוצים לעבור למקום מגוריהם.

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, אני קורא גם בנייר של ועדת המעקב, לגבי בתי הספר הכנסייתיים – 50 מיליון.

אחמד טיבי: סוף סוף מחר שזה יובא להצבעה בוועדת הכספים בשעה 14:00, לא היה קל, אבל שם המצעד לא ייגמר כי יש עוד הרבה עבודה מול המשרדים השונים.

אחמד טיבי: אבל לפחות זה צעד.

אחמד טיבי: דוח מקנזי תמיד דיבר על איכות המורה.

אחמד טיבי: יש כאן אמירות, ואחד הסעיפים שעבדאללה הזכיר זה איכות המורים והמנהלים.

אחמד טיבי: צריך להשקיע המון בנושא הזה.

אחמד טיבי: התוצר הסופי של מערכת החינוך – שזה התלמיד, תלוי באיכות המורה, שלא לדבר גם על המתקנים, שבהשוואה לבתי ספר יהודיים מדובר על עולם ראשון ועולם שלישי.

אחמד טיבי: המצב הזה צריך להסתיים.

<חיאם קעאדן: אני סמנכ"ל החברה הערבית, במרכז השלטון המקומי.

<חיאם קעאדן: שלום לכולם.

<חיאם קעאדן: קודם כל אני רוצה להודות ליוזמי הדיון – ד"ר ג'בארין וד"ר טיבי, חברי הכנסת הנכבדים.

<חיאם קעאדן: אין ספק שבעקבות דוח טרכטנברג משרד החינוך החל לבנות במגזר הערבי בצורה יותר אינטנסיבית, כך שנבנו, ואנו רואים שיש תנועה אינטנסיבית, של בנייה, אבל עיקר המחלוקת שאני רואה כאן – שהמבנים שנבנו אמנם כיסו חלק מהפער שנמשך שנים רבות ואנחנו עדיין לא הגענו לנקודה שכיסינו את כל המחסור של כיתות הלימוד במגזר הערבי.

יעקב מרגי: אתה, מבחינתי, כמו משרד החינוך.

יעקב מרגי: אתה הזרוע הביצועית של הממשלה, של משרד החינוך.

יעקב מרגי: במקום להגיד –איפה אני ומה חסר – את זה אנחנו יודעים, אני מציע לכם עצה – אין מה לעשות, יש לכם את הכוח, כמאגד של רשויות מקומיות גדולות.

יעקב מרגי: יש קושי אמיתי לתרגם את ההכרה בצורך, אפילו את ההרשאות לביצוע בפועל.

יעקב מרגי: קחו אתם מיזם, כשאתם רוצים אתם יכולים.

יעקב מרגי: אל תזלזלו בכוח שלכם.

יעקב מרגי: אני רוצה להיות פרקטי.

יעקב מרגי: אני אומר לכם: יש לכם כוח ביד.

יעקב מרגי: כוח הגודל הוא יתרון.

יעקב מרגי: קחו, תעשו ישיבה עם ראשי הרשויות הערביות, תכנסו אותם, תהיו להם לעזר.

יעקב מרגי: מרכז שלטון מקומי הוא כוח כלכלי גדול.

יעקב מרגי: תהיו להם לעזר בליישם את אותן הרשאות בינוי, לקדם אותן – קודם כל בתהליך של הרישוי, של ההקצאה ושל ההכרה בצורך.

<חיאם קעאדן: אנחנו כל הזמן עושים את זה, אנחנו מודעים לכל מה שאתה אומר.

<חיאם קעאדן: אנחנו הכרזנו על שביתה החל מה-31 באוגוסט בעקבות הקיצוצים שאמורים להיות.

<חיאם קעאדן: בין היתר אנחנו יודעים על קיצוץ גם במבני חינוך, שאנחנו לא נאפשר למצב כזה לצאת לפועל.

<חיאם קעאדן: אני רוצה להבהיר שתי נקודות שלא עלו כאן – ישנם בתי ספר ישנים שצריך לשפץ אותם או לקחת אותם לבנייה מחדש.

<חיאם קעאדן: יש גם בתי ספר עם מספר תלמידים מאוד גבוה.

<חיאם קעאדן: לפני שבועיים היינו בדיון עם דב חנין בבית ספר בדרום שכולל 2,000 תלמידים.

<חיאם קעאדן: צריך לקחת את הנקודה הזו בחשבון, כי גם בית ספר עם 2,000 תלמידים – אין ספק לאף אחד ששם לא ילמדו.

אחמד טיבי: לפני המילים המאוד חשובים של ג'עפר – הסתובבה איזושהי שמועה על פתיחת שנת הלימודים.

אחמד טיבי: מאיפה הידיעה של 15 בספטמבר?

יעקב מרגי: לפני הסיכום אני רוצה לדעת – גנאדי, ועבדאללה, כל מה שמנית לנו במצגת, אה יכול לתמחר את זה בכסף?

<עבדאללה חטיב: אני יכול לעשות חישוב מדויק ולשלוח לכם, לוועדה.

יעקב מרגי: והשאלה השנייה – חבר הכנסת טיבי שאל שאלה.

יעקב מרגי: האם אתה יודע להגיד לי היום, לפי שנתונים, ואמרתם את הנתון שהגשתם לממשלה – קיבלת את הנתון?

<גנאדי קמנצקי: אני יכול להגיד לכם מה צריך לשנת 2016.

<גנאדי קמנצקי: הגענו לצורך של 1,900 כיתות.

<גנאדי קמנצקי: בנוסף צריך להוסיף 1,200 כיתות של מזרח ירושלים וכ-400 כיתות לאותם 5,000 תלמידים שאין להם מענה.

<גנאדי קמנצקי: אני הגעתי ל-3,500 כיתות, וזה באופן מיידי.

<גנאדי קמנצקי: בתחשיב של החומש – עשו תחשיב אחר קצת.

<גנאדי קמנצקי: לקחו את הגידול הטבעי, ואני אגיד את זה בהמשך.

יעקב מרגי: אני מבקש את הנתונים האלה.

<גנאדי קמנצקי: על שיפוצים אני יכול לומר - - - 12 מיליון שקל במגזר הערבי.

<גנאדי קמנצקי: סך הכל זה 56 מיליון.

<גנאדי קמנצקי: זאת אומרת, גם פה השתדלנו לתת למגזר הערבי קצת יותר.

<ג'עפר פרח: אנחנו, בעתירה נגד משרד החינוך - - -

<קריאות: - - -

<ג'עפר פרח: ברגע שאומרים שיש בקשות והן לא מנוצלות – בנצרת עלית יש עתירה.

<ג'עפר פרח: למה אתם לא בונים בית ספר?

<ג'עפר פרח: בחיפה יש בית ספר מסוכן, למה אתם לא בונים- - -

<גנאדי קמנצקי: בנצרת?

יעקב מרגי: יש לי דיון עכשיו בחיפה.

יעקב מרגי: ראש העיר, הוא חושב שרק הריאלי בחיפה שייך לו.

יעקב מרגי: חרדי וערבי ה לא בתחום שלו.

<ג'עפר פרח: כבוד היושב ראש, בכפר מנדא הגישו בקשה לבית ספר טכנולוגי.

<ג'עפר פרח: יש להם הנשרה של תלמידים מבית הספר.

<ג'עפר פרח: אתם דוחים אותם שוב ושוב.

<ג'עפר פרח: הדבר הסופי – יש המלצות של דוח משרד האוצר שמדבר על פערים רציניים ועל מדדי טיפוח, תוכניות שלמות שאתם לא מבצעים.

<ג'עפר פרח: אתם מקבלים החלטת ממשלה שלמה, 1560.

<ג'עפר פרח: אין גרוש בהחלטת הממשלה.

<ג'עפר פרח: יש יעדים, אין בגרות

יעקב מרגי: רבותי, עיקר המסקנה של הדיון הזה זה הקמת מועצה מייעצת לחינוך ערבי.

יעקב מרגי: אם רוצים להצליח, לאור הפערים הגדולים שיש במערכת החינוך הערבית לעומת מערכת החינוך העברי, היהודי, אני קורא לזה – הממלכתית כללית, במגזר היהודי, שלא לדבר על רשתות החינוך – המוכר שאינו רשמי והחינוך הכנסייתי – אלה עוד סובלים מפערים אחרים, צריך להקים את הוועדה המייעצת.

יעקב מרגי: לא יקרה כלום, לא צריך לפחד.

יעקב מרגי: צריך להקים אותה.

יעקב מרגי: כשהולכים ביחד – מצליחים.

יעקב מרגי: כשאחד מושך לכאן והשני לשם – לא מצליחים.

יעקב מרגי: אני קורא, הוועדה קוראת, יחד עם זה שלהקים את הוועדה המייעצת, להתייחס למצוקה.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת לקבל תוכנית איך משרד החינוך מתמודד עם סוגיית גני הילדים החסרים במגזר הבדואי, למרות הפערים בתכנון – הילד הוא מוכר.

יעקב מרגי: היישוב שלו – לא מוכר.

יעקב מרגי: אותי זה לא מעניין, וכמדינה זה לא מעניין.

חנין זועבי: - - -

יעקב מרגי: אל תפריעי לי.

יעקב מרגי: אין לי כישורים כמו שלך, אני כרגע מוגבל.

חנין זועבי: - - -

יעקב מרגי: לא, את מסיחה את דעתי, אל תפריעי לי.

יעקב מרגי: הפערים.

יעקב מרגי: הוועדה מבקשת לקבל הסברים ממה נובעים הפערים בחטיבה העליונה, בתיכונים בין המגזר היהודי, הממלכתי והממלכתי דתי, והמגזר הערבי.

יעקב מרגי: אני מבקש שמשרד החינוך יקים את הצוות הבין משרדי הזה של פנים וחינוך כדי לתת מענה.

יעקב מרגי: היום זה גם עם האוצר, עם התכנון – לתת מענה בסוגיית הבינוי.

יעקב מרגי: אוצר פנים וחינוך – אני מבקש, זו היתה קריאה שלנו בוועדה שכבר התקיימה.

יעקב מרגי: סוגיית הנשירה – אני מבקש תוכנית, איך מתמודדים עם סוגיית הנשירה במגזר הערבי בכלל ובמגזר הבדואי בכלל, במיוחד לבנות.

יעקב מרגי: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי הנתונים האלה.

יעקב מרגי: תודה רבה.

יעקב מרגי: ישיבה זו נעולה.