ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 744, 2017-06-27 10:00

משה גפני: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון.

משה גפני: אנחנו ממשיכים את ה'דיון בהצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) (תיקון) (שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית), התשע"ז-2016, מ/1090.

משה גפני: היו כמה נושאים שהיו בחילוקי דעות.

משה גפני: אתם יכולים להגיד אם הגעתם להסכמות?

<ברוך לוברט: כן, אדוני.

<ברוך לוברט: אנחנו אתמול נפגשנו עם נציגי הגמ"חים, וכן, בהחלט יש התקדמות.

<ברוך לוברט: יש לנו ישיבה נוספת ביום ראשון כדי לקדם את ה- - -

משה גפני: מה הסכמתם אתמול?

<ברוך לוברט: אני אתחיל מדרגות הרישיון לגבי הפטור המוחלט מרישוי.

<ברוך לוברט: אמרנו שיהיה פטור בהתקיים שני תנאים – אחד, לגבי מה יהיה היקף סך הפיקדון לאשראי לאדם, ובי"ת – סך כל הפיקדונות והאשראי לגוף.

<ברוך לוברט: מבחינת סך הפיקדונות והאשראי לגוף יש הסכמה לגבי 600 אלף שקלים.

<ברוך לוברט: לגבי סך הפיקדון והאשראי פר אדם, כרגע אנחנו מדברים על סכום שלא יעלה על 50 אלף שקלים, אבל זו היא נקודה שהיא לא בהסכמה, אנחנו בדיונים עדיין לגבי מסגרת פר אדם.

<ברוך לוברט: לגבי הסך הכל יש הסכמה של 600 אלף שקלים.

משה גפני: אז לגבי הסך הכל זה בסדר, ופר אדם נדבר עוד.

משה גפני: ואם מישהו צריך 70 אלף שקל – זו בעיה?

<שגית אפיק: ביקשנו קריטריון יחיד - - -

משה גפני: אז עוד נדבר על זה.

משה גפני: הדבר הראשון מוסכם, השני – לא.

<ברוך לוברט: לגבי ההון העצמי התקדמנו.

<ברוך לוברט: עוד אי אפשר להגיד שיש הסכמה לגבי השיעור שיהיה מסך האשראי, הדרישה לגבי הסכום.

<ברוך לוברט: כן יש הסכמה על מה קורה במקרה שיש חוסר בהון – אז כן תהיה אפשרות להתאמה תוך שלוש שנים לעמוד בהוראות.

משה גפני: אתם הסכמתם?

<צביקה זאבי: אין הסכמה על השיעורים.

<צביקה זאבי: בעצם, אנחנו בזמנו הצענו, וחזרנו על זה אתמול – ביקשנו שההון העצמי ייגזר משיעור העלויות ולא מצבר האשראי או הפיקדונות, הווה אומר שבעצם – ההון העצמי שהגמ"ח יצטרך להחזיק תלוי בהוצאות התפעוליות שלו, ללא קשר כמה - - -

משה גפני: מה זה ההוצאות התפעוליות?

<צביקה זאבי: ההוצאות התפעוליות שיש לו – אם זה שכר, אם זה בנקים, וגבייה, ומזה ייגזר בעצם ההון העצמי שבעצם בא לענות על ההוצאות התפעוליות שהוא מגייס.

<צביקה זאבי: בעצם, לבוא ולומר- לא יכול להיות שהפיקדונות של האנשים ישמשו למנגנון ההוצאות.

<צביקה זאבי: זאת אומרת שאם הגמ"ח מוציא, לצורך העניין 10,000 שקל בשנה להוצאות התפעוליות שלו, לאחזקה, הוא יצטרך להחזיק לפחות – דיברנו על 105%, זאת אומרת שהוא יצטרך לגייס תרומות בגובה של 10,500.

<צביקה זאבי: אז, בעצם, התרומות האלה אמורות לכסות את העלויות של הגמ"ח ולא הפיקדונות שאנשים נתנו לו.

<צביקה זאבי: אנחנו לא רצינו שזה יהיה אחוז, שיעור מצבר האשראי או הפיקדונות.

<צביקה זאבי: יואל אתמול דיבר על המינימום של 2.5% מצבר האשראי או הפיקדונות.

<צביקה זאבי: מאגוד הגמ"חים ענו שבחצי אחוז יהיה אפשר, אולי, להסתפק.

<צביקה זאבי: גם זה עדיין לא בהסכמה, אבל זה פחות או יותר המסגרת.

משה גפני: תנמק –למה זה לא יכול להיות מ - --

<צביקה זאבי: כי מבחינה כלכלית, גמ"ח שלצורך העניין יש לו מיליון שקל הלוואות או 10 מיליון שקל הלוואות, אם על כל שקל שהוא ייתן הלוואה או פיקדון הוא יצטרך לחשוב על כמה תרומות הוא יצטרך לגייס – גמ"ח במטרתו העיקרית לא מגייס תרומות.

<צביקה זאבי: גמ"ח נותן הלוואות ומקבל פיקדונות.

<צביקה זאבי: הוא לא אמור לגייס גם תרומות.

<צביקה זאבי: התרומות שהוא אמור לגייס הן אך ורק כדי להחזיק את המנגנון שלו, שעובד.

<צביקה זאבי: אם יש לו רואה חשבון שהוא צריך להחזיק – אז הוא צריך לגייס את התרומות שלו, אם יש לו משרד, הוא צריך לגייס את המשרד שלו, ואת הבנקים.

<צביקה זאבי: זה, בגדול, המסגרת.

משה גפני: זאת אומרת שהטענה המרכזית היא שאם יצטרכו לתת אחוז מצבר האשראי בעצם יימנעו מלתת הלוואות, כיוון שאז יעשו את החשבון – בכל הלוואה כזו כמה צריך לגייס.

<צביקה זאבי: בדיוק.

<צביקה זאבי: גמ"ח לא ייתן הלוואות או יגייס פיקדונות כל עוד שהוא לא - - -

משה גפני: זו טענה נכונה, דרך אגב.

משה גפני: אם הוא יצטרך לגייס תרומות הוא לא יוכל לתת הלוואות.

<ברוך לוברט: צריך לחזור אל המקור כדי להבין בשביל מה אנחנו דורשים הון עצמי - - - שהגמ"ח יוכל לתפעל את עצמו אלא גם שהוא יוכל לעמוד בפני הסיכונים.

<ברוך לוברט: הסיכונים של הגמ"ח בסופו של דבר נגזרים - - -

משה גפני: אבל לא לזרוק את התינוק עם המים, אולי למצוא פתרון אחר.

<ברוך לוברט: הסיכון נגזר מהיקפי האשראי והפיקדונות שלהם הגמ"ח חשוף ולכן אנחנו הסכמנו שזה יהיה שיעור של 105% מההוצאות , אבל שיהיה איזשהו שיעור, איזשהו קריטריון מסך האשראי כי בסופו של דבר הסכום של ההון העצמי נשאר - - -

יצחק וקנין: יש לי הצעה פרקטית לדבר.

יצחק וקנין: אני חושב שהם צודקים בעיקרון, אבל הם צודקים בזה שבעצם אתם שמים להם פה איזשהו סד שהוא סתם מכביד.

יצחק וקנין: ההצעה – אתם רוצים 2.5%, נכון?

יצחק וקנין: כך אני מבין.

יצחק וקנין: הם אומרים – חצי אחוז.

יצחק וקנין: אתם צריכים לקבוע איזה מין מרווח כזה, שהמינימום הוא חצי אחוז וזה לא יכול לעבור את ה-2.5%.

יצחק וקנין: זאת אומרת, האפשרות של הגמ"ח להתנהל בתוך התחום הזה.

יצחק וקנין: לא פחות מזה ולא יותר מזה.

<ברוך לוברט: שוב – גם ה-2.5%, על זה עוד אין הסכמה בתוך הממשלה, אבל בוודאי - - -

יצחק וקנין: אני רואה שכל דבר שאנחנו אומרים לכם פה כרעיון, כהבנה, אתם אומרים – אין הסכמה.

יצחק וקנין: אז אולי תחזרו לפה ו - - -

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: אני רוצה להתקדם.

יצחק וקנין: הגמ"חים האלה זה לא - - -חברה', אני רוצה להגיד לכם משהו ברצינות.

יצחק וקנין: כנראה שאתם לא מבינים את המהות האמיתית של הגמח"ים האלה, איך הם פועלים בציבור.

יצחק וקנין: זה בסך הכל בציבור שלנו, בציבור החרדי והדתי.

יצחק וקנין: התועלת הזו לציבור הזה היא כל כך גדולה, כי אין פה ריביות, אין פה שום דבר.

יצחק וקנין: אין פה שוק אפור או הלוואות שנלקחות בשוק החיצוני.

יצחק וקנין: יש פה מערכת שעוזרת ובלעדיה אי אפשר היה לקיים את כל מה שמקיימים.

יצחק וקנין: אני אומר לכם את זה באחריות מלאה.

יצחק וקנין: לכן אני חושב שהדבר הזה הוא הגיוני.

יצחק וקנין: צריך לחפש פה את ההיגיון, את השכל.

יצחק וקנין: זה לא איזה דבר שעושה רווחים ומחפש איך לעשות כסף.

יצחק וקנין: אני מבין שאתם רוצים להבטיח את הגורם הזה, שחלילה וחס לא יהיה מחר איזה חדל פירעון או אני לא יודע מה, אבל צריך גם לקחת את זה בשכל.

<צביקה זאבי: אם אפשר עוד מילה בנושא – בעצם, יש שתי מגבלות שדובר עליהן – מגבלת ההון העצמי, כמו שהזכירו, וגם מגבלת הנזילות.

<צביקה זאבי: זאת אומרת, יש בעצם שתי תקנות שרוצים לקבוע.

<צביקה זאבי: ההון העצמי כבר מכניס את זה לחוק, שזה אותו השיעור שדובר.

<צביקה זאבי: בנוסף יש גם מגבלת נזילות.

<צביקה זאבי: זאת אומרת, עדיין יהיה כסף ללא קשר כמה רווחים או כמה עודף הכנסות על הוצאות אותם הגמ"ח גייס, אלא – כמה כסף צריך להישאר בבנק זמין, כסף לטווח קצר, כדי שאם לצורך העניין מגיעים אנשים ומושכים את פיקדונותיהם, שיהיה כסף להחזיר.

<צביקה זאבי: זאת אומרת, את הסכנה הזו אנחנו בעצם נפתור על ידי מגבלת הנזילות שתיתן עדיין את ההוראות לגמ"ח להשאיר כסף בצד.

<צביקה זאבי: לעומת זאת, ההון העצמי אמור לפתור לא בעיות של משיכת פיקדונות או מנגנון הוצאות – שאת זה אנחנו רוצים בעצם לפתור על ידי גיוס תרומות.

<צביקה זאבי: לכן אנחנו חשבנו ואנחנו סבורים שהשיעור צריך להיות מ- cost פלוס, מהעליות, ולא שיעור מההון ה - - -

משה גפני: טוב, נצטרך להחליט בעניין הזה.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: מה עוד?

<ברוך לוברט: אז כפי שהתחלתי – לגבי הסכומים אין הסכמה.

<ברוך לוברט: לגבי הפרוצדורה, לגבי מה קורה כשחסר הון עצמי, שתהיה אפשרות להתאמה בפריסה של שלוש שנים, גם אפשרות למנגנונים שהם חלף הון עצמי כמו ביטוח, ערבויות אישיות – זאת אומרת, יש גם מנגנונים, צריך לזכור - זה לא בהכרח כסף – יש מנגנונים שהם חלף הון עצמי.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, גם כשהדרישה היא אולי יחסית גבוהה התכלית של הדרישה היא להגן על הלקוחות.

<ברוך לוברט: גם לגמ"חים יש לקוחות.

<ברוך לוברט: לכן הכלי של ההון העצמי הוא לא פיקוחי, התכלית שלו היא הגנת הצרכן.

<ברוך לוברט: יש פה צרכנים, יש פה לקוחות.

<ברוך לוברט: לכן אנחנו אומרים שיש אפשרות גם למנגנונים שיחליפו את הסכומים האלה.

משה גפני: מה עוד?

משה גפני: יום ראשון אתם יושבים?

<ברוך לוברט: כן.

<ברוך לוברט: לגבי נזילות.

<ברוך לוברט: מה שהזכירו פה, אז באמת יש הסכמה שתהיה סמכות לרגולטור לקבוע הוראות בהקשר הזה, בהתייעצות עם הוועדה המייעצת, שהיא גם תצטרך לשקול את המאפיינים - -

משה גפני: איזה ועדה מייעצת?

<ברוך לוברט: - - המיוחדים של הגמ"חים.

<ברוך לוברט: על הוועדה המייעצת אנחנו עדיין לא דנו.

<ברוך לוברט: תהיה ועדה מייעצת לרגולטור, נצטרך לדון גם בהרכב שלה, ויצטרכו שיהיה שם גם ביטוי לאותם גופים נוספים בוועדה הזו.

<ברוך לוברט: זו בהחלט ועדה שאמורה לסייע לרגולטור בפיקוח על השוק.

<ברוך לוברט: לגבי העיסוקים.

<ברוך לוברט: דיברנו על זה טיפה בדיון הקודם פה, בוועדה, לגבי התכלית של רווחה ועזרה הדדית.

<ברוך לוברט: צריך לוודא כמובן שזה לא יפגע, לא יתנגש בפעילות של הגמ"ח כגמ"ח.

משה גפני: כן.

משה גפני: דיברנו על זה.

משה גפני: זה בוצע?

<שגית אפיק: ננסח.

<ברוך לוברט: לגבי אפשרות של המרת מטבע, דיברנו על זה שנחדד שתהיה אפשרות להמיר מטבע אגב העיסוק, כאשר ההחלפה עצמה נעשית בידי אחר.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, תהיה איזו אפשרות לשירות נוסף – לבקשת הגמ"חים.

משה גפני: מה זה המרת מטבע?

<ברוך לוברט: יש מקרים שאנחנו שמענו מהגמ"חים שתוך כדי השירות או השירות שהם נותנים – הם מתבקשים גם להמיר מטבע.

משה גפני: אז מה הבעיה?

<ברוך לוברט: על אף שזה כביכול דורש רישיון של סוג של change, פה, בהקשר הזה, כיוון שזה שולי - - -

<שגית אפיק: פעילות נלוות.

<שגית אפיק: מאפשרים להם את זה.

<ברוך לוברט: יאפשר להם לעשות ללא רישיון נוסף.

<ברוך לוברט: לגבי מי הלקוחות שיוכלו לקבל שירותים.

<ברוך לוברט: הזכרנו את זה, אני יכול לדלג.

<ברוך לוברט: כמובן שגם יחידים יוכלו לקבל שירותים.

<ברוך לוברט: דיברנו, אני לא אחזור.

משה גפני: יש בעיות עם מה שדיברנו לגבי יחידים, מה שהיה בישיבה הקודמת?

<ברוך לוברט: לגבי עמותות וחל"צ יש הסכמה.

<ברוך לוברט: לגבי חברות ותאגידים למטרות רווח.

<ברוך לוברט: האם חברות ותאגידים למטרות רווח יוכל לקבל הלוואות.

<ברוך לוברט: הלוואות – מוסכם שיהיה אסור להם, ופיקדונות יאושרו בכפוף להבהרת האופי של הפיקדון, שהוא לא מסחרי אלא אופי של תרומה.

<צביקה זאבי: צריך להדגיש שזה רק לחברה, אבל יחיד אחר כך יכול לעשות עם זה מה שהוא רוצה - - -

<ברוך לוברט: כן, זה מה שאמרתי – ליחידים, לגמ"חים - -

<צביקה זאבי: אין מגבלה מה מטרת ההלוואה.

<ברוך לוברט: - - יש הסכמות.

<ברוך לוברט: לגבי הגדרות של ריבית – נדון בזה עוד מעט בנוסח עצמו.

<ברוך לוברט: לגבי ממשל תאגידי – אנחנו צריכים להשלים את הדיון.

<ברוך לוברט: הנושא האחרון שאתמול דיברנו בישיבה עם הגמ"חים – בנושא של הוראות מעבר.

<ברוך לוברט: מה קורה עם הגמ"חים ברגע שהחוק ייכנס לתוקף.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על – אל"ף, לדחות את מועד התחילה גם כשיחוקק החוק, בשנה, כדי שתהיה אפשרות להיערכות.

<ברוך לוברט: בי"ת – אנחנו נאפשר גם עוד שלוש שנים לאחר מכן לשנה נוספת, סך הכל – ארבע שנים, תקופות של היערכות לגמ"חים הקיימים.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר אנחנו מדברים על שנה עד שהחוק ייכנס לתוקף, וברוב המקרים סדר גודל של עוד שלוש שנים להתאמות.

<ברוך לוברט: לגבי חובות דיווח אנחנו נרצה שכבר אחרי שנתיים וחצי יתחילו הגופים האלה כבר לדווח.

<ברוך לוברט: סדר גודל של עד ארבע שנים כשהגופים האלה יתחילו כבר אחרי שנתיים וחצי.

<ברוך לוברט: זה פחות או יותר ברמת העקרונות.

<ברוך לוברט: בנושא הזה אני אומר שברמת ההוראות והתחילה רק התחלנו לדבר אתמול ולא סיימנו.

<ברוך לוברט: עוד אין הסכמה מלאה לגבי התקופות.

משה גפני: יש שתי בעיות שקיימות, שאינן קשורות לחוק הזה.

משה גפני: בחוק הזה דובר כבר לפני זמן ארוך.

משה גפני: האחד – הלנת הון, והשני זה ה-FATCA.

משה גפני: עד שיתרגלו, עד שיעשו, וכו' וכו'.

משה גפני: מה יהיה עם הלבנת הון לגבי הגמ"חים האלה, ומה יהיה עם ה-FATCA עם הגמ"חים?

משה גפני: מה אתם מציעים לעשות?

משה גפני: אנחנו יכולים לעבוד פה, לשבור את הראש, לחפש פתרונות, להגיע לחוק טוב, ובסופו של דבר זה יבוא מאיזה סמטה אפילה, הגמ"חים יחטפו מכות, ואגב יש עכשיו חוק גם של FATCA אירופאית.

משה גפני: מה אתם מציעים?

<ברוך לוברט: לגבי איסור הלבנת הון, זה חלק מחובות הדיווח שאמרתי קודם, שמדברים על 18 חודש בנוסף לשנה.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, מדברים על שנתיים וחצי שתהיה אפשרות להיערכות.

<ברוך לוברט: אנחנו חושבים ששנתיים וחצי זה זמן מספיק להיערך לפי ההוראות, והצו, ככל שיש.

<ברוך לוברט: אנחנו נוציא צו מקדים שנדון בו ונאשר אותו בכנסת.

<שגית אפיק: זה בוועדה הזו או בוועדת החוקה?

<ברוך לוברט: צו מקדים של איסור הלבנת הון נדון בוועדת החוקה.

<ברוך לוברט: כל צו, כל תחום – זה בסמכות של ועדת החוקה אבל הוא לא מאושר על ידי שר האוצר, הוא דורש הסכמה של ועדת החוקה בכנסת.

<ברוך לוברט: אני מניח שעל הפרטים נצטרך לדון בצו.

משה גפני: אני ארצה לדעת פה.

משה גפני: לפני שאאשר את הצו תגידו לאיזה כיוון אנחנו הולכים עם הלבנת הון.

<סימה שפיצר: אני מנהלת יחידת הרישוי בפיקוח על הבנקים.

<סימה שפיצר: כדי לקבל תשובה מלאה, כי כבר יש לנו ניסיון קודם פחות טוב בעניין הזה מול המערכת הבנקאית, שהם בסוף נושאים בנטל של היישום של הכללים האלה, חשוב לקבל הבהרות שיבואו לכאן, לוועדה, ממנהל הכנסות המדינה, ושיתנו את העמדה המקיפה שלהם מה דעתם גם על ה-FATCA וגם על ה-CRS, שזה האירופאים שגם נערכים לזה היום.

<סימה שפיצר: שיתנו את התמונה המלאה כולל כל ה - - -

משה גפני: אני לא הולך להעביר את ה-FATCA האירופאית.

<סימה שפיצר: זה לא אתה, אבל בפועל זה יעבור.

משה גפני: זה ועדת הרפורמות, ודאי.

<סימה שפיצר: הנקודה היא שהתמונה צריכה להיות מקיפה, לפני שאנחנו סוגרים את החקיקה.

<סימה שפיצר: אתם המחוקקים, וחשוב שזה יהיה מראש.

משה גפני: איך יעבור, אם לא אני?

<קריאה: תקנות ואחר כך הפקודה.

משה גפני: אבל צריך אישור.

<סימה שפיצר: אני שוב אומרת – מכיוון שבנק ישראל הוא לא זה שבסופו של דבר מוביל את התקנות ולא מיישם, אנחנו רק צריכים לוודא שהבנקים מיישמים אותן נכון, לפי התקנות.

<סימה שפיצר: אחר כך מתקבלות כל מיני פרשנויות ממנהל הכנסות המדינה ואנחנו חושבים שזה - - -

משה גפני: רק שנייה.

משה גפני: אני רוצה שתשמעי את זה, תפנימי את זה ותגידי את זה גם לממונים עליך: מבחינתי חל שינוי במערכת הכלכלית בישראל.

משה גפני: אני לא מדבר על העולם.

משה גפני: מתחילים כאן בעיות שלא יהיה כדאי לאנשים להחזיק פה כסף.

משה גפני: אני לא עושה הבחנה בין בנק ישראל, רשות המסים, מנהל הכנסות המדינה – ובעין כל המערכות שפועלות.

משה גפני: מבחינתי אני הגוף המפקח, מבחינתי כולם שווים.

משה גפני: אני עשיתי את חוק בנק ישראל ואני עושה את כל החוקים והתקנות שהממשלה מביאה ממשרד האוצר.

משה גפני: אני רואה בדאגה רבה את כל מה שמתרחש פה.

משה גפני: יש ה-FATCA שעשינו אותו, עם כל התקנות, יש את איסור הלבנת הון שעשו בוועדת החוקה, יש את ההתנהלות של בנק ישראל, ואני יכול להגיד גם שבחים, על כל מה שעושים באופן פרטני.

משה גפני: בסך הכל הכללי אין דבר כזה שחברי הוועדה לא יראו מול עיניהם את התמונה הכללית.

משה גפני: זה לא משנה אם זה מנהל הכנסות המדינה, אני רוצה תשובה על המצב הזה של איסור הלבנת הון, כשאנחנו מדברים על החוק הזה, ואותו הדבר אני צריך לדעת על - - - מחירים, אני רוצה לדעת לגבי ה-FATCA, גם תקנות שיצטרכו להיות מאושרים בוועדה אחרת.

משה גפני: יש לי טבע לא טוב שאני נייד, כלומר, אם יש משהו שלא מוצא חן בעיניי בוועדה אחרת, אני שם.

משה גפני: אני עוצר פה את הדיונים והולך לשם.

יצחק וקנין: אני חייב לחזק את מה שאתה אומר.

יצחק וקנין: אתמול - - -

<קריאות: - - -

יצחק וקנין: אני מחזק את דברי יושב-ראש הוועדה.

יצחק וקנין: אתמול ישב אצלי איש הייטק.

יצחק וקנין: הוא אמר לי – אתה מבין כמה אנשי הייטק בורחים לקפריסין, פותחים שם קווים, פותחים שם הכל, כי פה מערימים בעיות בלי סוף ויורים לעצמכם ברגליים.

יצחק וקנין: אני אומר לכם באחריות, תחשבו על הדברים.

יצחק וקנין: אנשים מפוקחים לוקחים את כל העסק ובורחים אתו מפה.

יצחק וקנין: במקום להעסיק פה אנשים, מה אתם עושים?

יצחק וקנין: מבריחים אותם מפה בגלל כל מיני התחשבנויות של מס, שאפשר להתגבר עליהם ולא להבריח אנשים מפה.

יצחק וקנין: אני אומר לכם שזה לא אחד ולא שניים.

יצחק וקנין: לבנק ישראל יש מעורבות פה, הוא לא יכול לעמוד בצד.

יצחק וקנין: אני חושב שלבנק ישראל יש מה לומר.

יצחק וקנין: נכון שזו בעיה של האוצר ורשות המסים - - -

<קריאה: זה רשות המסים.

<קריאה: רשות המסים בלבד.

יצחק וקנין: נכון, אבל צריך לפקוח להם את העיניים.

משה גפני: שתדעו, ואני אומר את זה לבנק ישראל ולמשרד האוצר על כל אגפיו – אנחנו נצטרך, לפני ההצבעה פתרון שאתם אומרים לנו אותו, שזה מה שהולך לקרות לגבי כל הנושאים שהעליתי.

משה גפני: גם לגבי הנושא של איסור הלבנת הון וגם לגבי הנושא של ה-FATCA.

משה גפני: לי, ברגע שייגמר הנושא שלא קשור לחוק הזה, הנושא של החוזר שצריך לצאת לבנקים, ועכשיו הוא מתעכב ברשות המסים, לאחר שהחוזר הזה ייצא אני אביא פה לדיון את ה-FATCA האירופאית.

חיים ילין: כבודו, יש לי הצעה אחרת.

חיים ילין: הרי מה אנחנו - - -

<ברוך לוברט: אני שוב אומר – צו איסור הלבנת הון הוא בסמכות האוצר.

<ברוך לוברט: בדרך ההמלצה לשר מגיעה מהרגולטור על הגופים.

<ברוך לוברט: כרגע אין רגולטור לגופים האלה, כי עוד לא דנו בו.

<ברוך לוברט: צריך לקחת בחשבון, מבחינת התהליך - - -

משה גפני: כן, אבל אתם צריכים להגיד מה הכיוון.

משה גפני: ברגע שיהיה רגולטור – מה הכיוון, מה אתם הולכים לעשות.

משה גפני: מה, לפי דעתכם, צריך להגיד לשר להחיל בצו הזה.

משה גפני: להגיד את העקרונות, שנדע על מה אנחנו מדברים.

<תמר ולדמן: אנחנו יכולים בהחלט להגיד את העקרונות הכלליים בדומה לצווים החלים על דברים אחרים.

<תמר ולדמן: ההסדרים הפרטיים, כמו שנאמר, נקבעים על ידי הרגולטור.

משה גפני: מה אתם יכולים להגיד כללית, שנדע לאן אנחנו הולכים?

<תמר ולדמן: אנחנו יכולים להגיד שיש חובת זיהוי, חובת דיווח, קבלת מסמכים – בדומה למה ש - - -

משה גפני: אנחנו מדברים על גמ"חים.

משה גפני: יצטרכו לעבור את אותו תהליך כמו בנק?

<תמר ולדמן: יכול להיות שהפרטים יהיו שונים אבל באופן עקרוני החובות שמוטלות יהיו אותן חובות, להמלצתנו.

<תמר ולדמן: שוב – הצו הוא בסמכות - - -

משה גפני: גמ"ח שאין לו חובת דיווח גם יהיה חייב באיסור הלבנת הון?

משה גפני: אתם יכולים לברר את זה?

משה גפני: אני ארצה לדעת.

<תמר ולדמן: אנחנו ממליצים שכן, זה עניין ש - - -

יצחק וקנין: הלבנת הון היא הלבנת הון וזה לא משנה באיזה מסלול אתה עושה את זה.

<תמר ולדמן: כרגע אני יכולה לומר ש- - -

משה גפני: יול להיות שאני אמליץ שלא יהיה חוק ושימשיכו לפעול כמו שפעלו עד עכשיו, אם זה יהיה המצב.

משה גפני: גמ"ח קטן שהאיש בו מתנדב ועושה עבודה יצטרך לדווח לפי איסור הלבנת הון?

משה גפני: אני אמליץ שלא יהיה חוק.

<לימור תוסייה כהן: זה לא פותר את הבעיה כי נכון לכרגע יש לכאורה עבירה על החוק.

משה גפני: בסדר, אבל אני רוצה שיבחרו בי לכנסת הבאה.

משה גפני: ימצאו את האשם, מי שהרס את הגמ"חים.

משה גפני: תגידו, אתם יודעים איפה אנחנו חיים?

<לימור תוסייה כהן: ולכן הכוונה היא כן להסדיר.

משה גפני: את זה אני רוצה לדעת.

<לימור תוסייה כהן: אדוני, אם יורשה לי – אנחנו כן מתכוונים להסדיר את זה.

<לימור תוסייה כהן: מצד שני יש כל מיני מערכות דינים שאין ביכולתנו לשנות אותן, כל מיני תכתיבים שהגמישות בהם היא מאוד מאוד מוגבלת.

<לימור תוסייה כהן: בעניין הזה, בעיקר ה-FATCA ואיסור הלבנת הון.

<לימור תוסייה כהן: לכן הגמישות, בהיבטים האלה - - - זה לא שאנחנו יכולים להחליט עכשיו מה שבא לנו.

משה גפני: אני רוצה לדעת מה אתם ממליצים לעשות.

משה גפני: מי שעשה את חוק איסור הלבנת הון זה אני, כחבר כנסת.

משה גפני: הרי איסור הלבנת הון לא בא כאיזו גזירה משמיים.

משה גפני: היה חוק שעשינו אותו.

<קריאות: - - -

משה גפני: אנחנו עשינו את חוק איסור הלבנת הון.

משה גפני: קשה לי להגיד את המשפט הבא, אבל אני אהיה חייב להגיד אותו – אני עשיתי את ה-FATCA.

משה גפני: קשה לי להגיד את המשפט הזה, אבל זה המצב.

משה גפני: עכשיו אנחנו עושים חוק של הגמ"חים.

משה גפני: אנחנו, את החוקים של איסור הלבנת הון ואת החוקים של ה-FATCA- רוצים לשנות, לגבי גמ"חים.

משה גפני: יש לכם המלצות בעניין הזה?

משה גפני: – טוב.

משה גפני: אין לכם?

משה גפני: – לא יהיה חוק.

משה גפני: לא על הגב שלי.

משה גפני: הרי זה לא יכול להיות שאדם מחזיק גמ"ח קטן, נותן הלוואות ועושה טובות לאנשים וזה במסגרת ההפסקות שלו בעבודה ופתאום הוא יהפוך באיסור הלבנת הון, או עומד מול ממשלת ארצות הברית עם ה-FATCA.

משה גפני: בשביל זה יש כנסת, בשביל זה הוועדה דנה על החוק הזה ואני רוצה פתרונות לשתי הסוגיות האלה.

משה גפני: תגידו שלפי דעתכם איסור הלבנת הון חל על מי שמחזיק גמ"ח של 10 שקלים.

משה גפני: בסדר, תגידו.

משה גפני: תגידו שזה חלק על מי שיש לו מיליארד שקלים.

משה גפני: תגידו שהתקנות בעניין הזה של איסור הלבנת הון של הגמ"חים הוא כזה וכזה, או לגבי ה-FATCA, תגידו מה צריך להיות, אבל אל תשאירו אותי ככה.

משה גפני: אני אעשה חוק ובסוף יתברר יש פה איסור הלבנת הון.

משה גפני: זו עבירה על החוק, אני יודע.

משה גפני: יש עוד כמה עבירות על החוק שהממשלה עוברת, במצח נחושה, כשהיא צריכה להביא לפה דברים והיא לא מביאה ופועלת שלא על פי חוק.

<ברוך לוברט: אדוני, אני מציע שאנחנו ננסה להכין לישיבה הבאה איזשהו מצע לדיון.

משה גפני: שאלתי רק.

משה גפני: אנחנו ממשיכים עם החוק.

חיים ילין: אם אפשר - - -

משה גפני: למה לא היית אתמול?

משה גפני: היה את בני נצרים – למה לא היית?

חיים ילין: כי אני חושב שכל מי שמעבר ל-7 ק"מ וייכנס לעוטף עזה – זה ילך ישר לבג"ץ בדיוק כמו ש - - -

משה גפני: יש 7 יישובים מעבר ל-7 ק"מ.

חיים ילין: יש יותר.

חיים ילין: אתה לא יודע.

משה גפני: 7 שאנחנו ראינו.

חיים ילין: אני אומר לך שיש יותר.

חיים ילין: לקח שאני מכיר מצוין.

חיים ילין: שתי הערות.

חיים ילין: הערה ראשונה, שגם באגודות אשראי אנחנו החרגנו, ואני עושה את המקבילה.

חיים ילין: החרגנו את הקיבוצים ואת המושבים שהם לא אגודת אשראי, בעצם, והסיבה היא מאוד פשוטה – שיש להם פיקוח של רואה חשבון מעל כל הדבר הזה, וכולם חברים.

חיים ילין: בגמ"ח, אם נלך על - - - אז חוק הלבנת הון לא חל על הפעולות שבין האגודה ובין החבר או בין החבר לאגודה.

חיים ילין: לא חלות שם, בהחרגה שעשינו, אלא חלות על האגודה, על הפלטפורמה עצמה.

חיים ילין: מה שאני אומר – שעד סכום מסוים כל האינטראקציות האלה בכלל לא צריכות דיווח.

חיים ילין: זה כאילו עובר מכיס ימין לכיס שמאל, באותה ישות, מבחינתי.

חיים ילין: ברור שברגע שעובר מעל סכום מסוים גם אתה לא רוצה שאחד האנשים יעשה הלבנת כספים ויקטין את כל הקהילה.

חיים ילין: אתה לא רוצה את זה, גם אני לא רוצה את זה.

חיים ילין: זה קהילות וזה קהילות.

חיים ילין: לא משנה אם זו קהילה דתית או - - -

משה גפני: ביקשתי שהם יגידו מה לדעתם צריכים להיות הכללים.

חיים ילין: זה נמצא לרוחב כל החוקים שאנחנו עכשיו דנים בהם בכנסת ישראל, ואנחנו מבינים שזה לא קורה מחר בבוקר.

חיים ילין: זה אולי יהיה מוכן בינואר.

חיים ילין: אם זה יהיה מוכן בינואר, בפברואר מתחילים כבר לחול חלק מה- P TO P, וחלק מהחוקים.

חיים ילין: אני לא יודע איך יתארגנו בכלל.

חיים ילין: יש פה לוח זמנים.

חיים ילין: מה שאני מציע לך, וזה יעזור לכל החוקים וכל הוועדות בכנסת, שכן תלחץ שזה יהיה כי אחרת יהיה פה חוק עם בעצם לאקונה שאף אחד לא מבין אותה.

חיים ילין: זאת אומרת, אתה מביא את החוק ואחר כך אתה מביא את התקנה עצמה שמתלבשת על החוק והיא יותר חזקה בעצם, כי כולם כפופים לתקנות של הלבנת הון.

חיים ילין: זו הערה אחת.

חיים ילין: הערה שנייה היא מה שחבר הכנסת וקנין אמר לגבי כל מי ש- - -.

חיים ילין: העברנו חוק בכנסת ישראל שאמר שכל העולים החדשים מצרפת שהם רופאי שיניים – אנחנו נעזור להם.

חיים ילין: נכיר בתעודה שלהם והם יוכלו להיות רופאי שיניים במדינת ישראל, כדי לעזור לעולים.

חיים ילין: מה ההבדל בין מי שלמד פה רפואת שיניים ומי שלמד בצרפת?

חיים ילין: השיניים שונות שם?

חיים ילין: למה אני אומר את זה?

חיים ילין: אתמול ראיתי במסגרת ה- P TO P מעל 100 חברות שברחו ממדינת ישראל.

חיים ילין: 90% מהן ישראליות.

חיים ילין: אנחנו מנהלים את העולם בעסקאות העולמיות, אנחנו שם.

חיים ילין: אנחנו אלופי העולם.

חיים ילין: אין לי מושג איך אנחנו המצאנו את הדבר הזה בעולם.

חיים ילין: אנחנו שם בסייבר ובטרנסקציות והכל – בואו נעשה אותו חוק.

חיים ילין: בואו נגיד שכל מי שיש לו רגולציה מארצות הברית או מאנגליה היא גם תקפה למדינת ישראל.

חיים ילין: מה תעשו, סימה?

חיים ילין: מה תעשו אז?

משה גפני: טוב, אני רוצה תשובות לשאלות האלה.

<סימה שפיצר: בדיוק.

<סימה שפיצר: גם אני חושבת שצריך היום את התשובות של כולם לפני שאנחנו מחוקקים את החוק.

משה גפני: אבל את לא רוצה תשובות.

משה גפני: אני רוצה תשובות.

משה גפני: את חלק מהמערכת.

משה גפני: לא מנותק בעינינו בנק ישראל ממשרד האוצר.

משה גפני: הם צריכים להביא תוכנית שאתם גיבשתם.

משה גפני: לדעת שעודף רגולציה זה נזק אימים שאתם תואשמו בזה, וכל המצב הזה שבאמת צריך לשמר, שלא יהיו חריגות מסוגים בעייתיים – אתם צריכים להביא את התוכנית הזו.

משה גפני: אנחנו צריכים ללמוד אותה ולהחליט מה אנחנו עושים אתה.

משה גפני: לא יעבור פה חוק, ולא נדבר בכלל על הנושא הזה של הלבנת הון, לא נדבר על ה-FATCA, לא נדבר על מה שהולך להיות.

משה גפני: יהיה פתרון בחוק.

משה גפני: הפה שאסר הוא הפה שהתיר.

משה גפני: מה שעשה את איסור הלבנת הון יעשה פה שוני.

משה גפני: זה יהיה פה שונה.

משה גפני: מי שעשה את ה-FATCA, פה יהיה שונה.

משה גפני: אותו הדבר אם יש בוועדות אחרות, אני לא כל כך מכיר, אבל חיים מכיר, ב- P TO Pוכל הדברים האלה שחיים מכיר אז הם צריכים לעשות את זה גם שם.

משה גפני: אם אני הייתי שם אז הייתי עושה את זה.

משה גפני: עמוד 633.

משה גפני: היקף פעילות בנקאית.

<ברוך לוברט: "היקף פעילות בנקאי" – צבר פיקדונות או צבר אשראי העולה על מיליארד וחצי שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר בהסכמת נגיד בנק ישראל ובאישור ועדת הכספים של הכנסת;" אנחנו דיברנו על הסעיף הזה, אין לגביו כרגע הסכמה.

משה גפני: לא הגעתם להסכמה על הסכום?

<אורנה ואגו: למיטב ידיעתי הגענו להסכמה על 3 מיליארד.

משה גפני: אנחנו נצטרך להחליט, אבל זה לא עכשיו – מי זה הרגולטור, מה התפקיד של הרגולטור, ואז אנחנו נראה.

משה גפני: אורנה, אני רוצה שתדעו.

משה גפני: אין לי שום דבר נגד בנק ישראל, אבל המציאות הזו שבה גמ"ח, גם גמ"ח ענק עובר לבנק ישראל, אין לי בעיה עם זה, אני גם מעריך שהפיקוח שאתם תעשו יהיה שונה.

משה גפני: זה לא יהיה פיקוח כמו שעושים על בנק הפועלים.

משה גפני: על כל פנים, המציאות הזו שבה הגמ"ח עובר להיות בפיקוח של בנק ישראל עם רגולציה נמוכה, עם רגולציה שונה לחלוטין מאשר בנק – הוא מקבל תדמית של בנק.

משה גפני: זה יוצר מצב שאנשים יגידו – רגע, רגע, לא בגלל שיש בעיה עם בנק ישראל, בגלל המציאות הזו, של התדמית.

משה גפני: אז אם אפשר היה שהרגולטור, אולי שהרגולטור בכלל יהיה בנק ישראל, אבל אם הרגולטור יוכל לשנות כלפי הגמ"חים הענקיים האלה, הגדולים, אז יכול להיות שיהיה יותר כדאי, אני לא מביע עמדה.

משה גפני: אני אומר רק כדי להסיר ספק ממה שהיה בישיבה הקודמת.

משה גפני: אין לי שום דבר נגד בנק ישראל, זאת הכותרת.

משה גפני: בנק ישראל יוצר תדמית של בנק.

<אורנה ואגו: יש לי שאלה.

<אורנה ואגו: בסעיף 4 לחוק הבנקאות (רישוי) יש סוגים של תאגידים בנקאיים והשאלה, אם העניין הוא תדמיתי, האם זה היה עוזר אם היינו מוסיפים "סוג של.." - - -

משה גפני: בסדר.

משה גפני: נדבר על זה.

משה גפני: אוקיי.

משה גפני: הלאה.

ההגדרה הבאה: "היקף פעילות נרחב" – צבר פיקדונות או צבר אשראי העולה על מיליון שקלים חדשים או על סכום גבוה יותר שקבע השר..." - - -

משה גפני: מה זה?

<ברוך לוברט: זה הסף הכספי לרישיון מורחב ולדרישת תאגוד.

<ברוך לוברט: בנושא הזה עוד אין לנו הסכמות.

משה גפני: היו הסכמות.

<ברוך לוברט: מה שאנחנו הצענו - יש לנו קריטריון לפיקדון לאדם, יש לנו קריטריון לאשראי.

<ברוך לוברט: בפיקדון לאדם אנחנו מדברים על 50 אלף שקלים, באשראי לאדם – 100 אלף שקלים, וסך כל הפיקדונות והאשראי לרגע נתון – 3 מיליון שקלים.

<ברוך לוברט: מעל 3 מיליון שקלים אנחנו אומרים שהגוף הזה יתאגד.

משה גפני: תודה.

משה גפני: מה העמדה שלכם, הגמ"חים?

<יצחק יהודה אנגלנדר: אני מאיגוד הגמ"חים.

<יצחק יהודה אנגלנדר: אנחנו הבהרנו שהמספרים האלה הם לא ישימים בפועל.

<יצחק יהודה אנגלנדר: הם אולי טובים בתיאוריה, אבל בפועל כל גמ"ח ולו הקטן ביותר, לפעמים מקבל פיקדון בסכום של 50 אלף שקלים וגם יותר, נותן הלוואות לפעמים - - - לפעמים משפחות מגיעות למצבי מצוקה בהם נדרשות הלוואות בסכומים קצת יותר גבוהים.

<יצחק יהודה אנגלנדר: אנחנו לא רוצים שמנהל גמ"ח יגיד לא למשפחה בעת צרה, חלילה, בגלל שהוא יגיד לעצמו שהוא פתאום צריך להביא רואה חשבון.

משה גפני: לכן, מה עמדתכם?

<יצחק יהודה אנגלנדר: אנחנו סוברים כל הזמן שהדבר הנכון הוא דבר ראשון לפשט.

<יצחק יהודה אנגלנדר: כלומר, לא לקבוע הרבה פרמטרים, לקבוע פרמטר אחד.

<יצחק יהודה אנגלנדר: גם פה אנחנו ביקשנו שיהיה סכום הרבה יותר גבוה.

משה גפני: כמה?

חיים ילין: ב-3 מיליון להעלות את זה או ב-150 או ב-100?

<יצחק יהודה אנגלנדר: אנחנו ביקשנו להשוות את זה לחוק הפיקוח ולנסות להעמיד את זה על סך של 25 מיליון שקל לאשראי.

<יצחק יהודה אנגלנדר: היה פה דין ודברים אתמול אם זה מתאים או לא מתאים ופה עצרנו.

משה גפני: וברוך חלק עליכם עם יואל?

<משה מונטג: בכל הדיונים שהיו במשרד האוצר הגמ"חים עמדו על כך שהנושא של המינימום שרוב הגמ"חים שרוצים להישאר ברישיון הקטן ולא להגיע לרישיון המורחב – זה בין 5 ל-6 מיליון שקל, זו הפעילות שבדקו אצל רוב הגמ"חים, כך שהסך הזה – תמיד דובר עליו, גם כשישבנו בישיבות והגיעו להסכמות, אמרו את זה נציגי הגמ"חים, שזה דבר שהוא מינימלי, כדי לא להכניס את כל הגמ"חים או את רובם לאיזה מיליון שקל.

<משה מונטג: זה ודאי נושא שלא דובר עליו.

<משה מונטג: שם עלתה הצעה של 3, היתה דרישה של בין 5 ל-6 מיליון שקל.

חיים ילין: אני אנסה להסביר.

חיים ילין: הרגולטור הוא אותו רגולטור.

חיים ילין: יש הבדל בין רישיון רגיל לבין רישיון מורחב.

חיים ילין: הרישיון הרגיל – אי אפשר לשים, אני אומר לכם מתוך החקיקה – אי אפשר לשים 25 מיליון שקל כי השלכות הרוחב של הדבר הזה גם אם זה הגמ"ח יביאו את האוצר לבית המשפט.

חיים ילין: האם אתם רוצים - - -

משה גפני: לא יודע אם בית משפט אבל תגיד אם סביר או לא סביר.

משה גפני: מה שהמחוקק יקבע זה יהיה.

חיים ילין: - - - אז זה יהיה הגיוני.

חיים ילין: 5 מיליון או מיליון זה יהיה, כמו שאמרתם הגיוני, אבל סך הכל זה רישיון.

חיים ילין: זה אותו רגולטור.

משה גפני: אני לא מבין על מה אנחנו דנים.

<שגית אפיק: תמקם אותנו ביחס למי היקף הפעילות הנרחב.

<שגית אפיק: יש לנו את הרמה הראשונה, שהוא פטור בעצם מהכל, לרבות מרישום.

<ברוך לוברט: יש לנו 3 רמות.

<ברוך לוברט: יש לנו פטור מרישום בכלל.

משה גפני: זה עד 600 אלף שקל.

<ברוך לוברט: מה שדיברנו קודם.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על מי שלא נכנס לפטור, הוא צריך רישיון ואז יש לנו בכל החקיקה – עשינו שתי מדרגות: רישיון בסיסי ורישיון מורחב.

<ברוך לוברט: ההבדל העיקרי הוא בעיקר חובת התיאגוד.

<ברוך לוברט: ברגע שהוא נכנס להיקף פעילות משמעותי אנחנו אומרים לו – אל תנהל את זה כאדם יחיד או כעסק, אלא תנהל את זה כחברה, ואז יש חובות של תיאגוד וממשל תאגידי.

משה גפני: לא חייב חברה, זה יכול להיות עמותה, תיאגוד.

<ברוך לוברט: בסוף בכל צורה של תיאגוד יש איזשהם קריטריונים של ממשל תאגידי שגורמים מעבר לפיקוח שיש לנו כמפקח על הגופים האלה, יש למעשה גם את הפיקוח העצמי של הגוף כגוף, לא כאדם יחיד אלא כתאגיד, בצורה כזו או אחרת.

<ברוך לוברט: לכן אני מזכיר שבנושא הזה, הספציפי, אנחנו בהצעת החוק דיברנו על מיליון שקלים - - -

משה גפני: על מה?

<ברוך לוברט: על מתי אתה עובר לחייב להיות בתאגיד ולקבל רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: הצעת החוק במקור דיברה על סך פיקדונות או אשראי של מיליון שקלים, כי אנחנו חשבנו שמיליון שקלים זה כבר סכום שהוא משמעותי.

<ברוך לוברט: אנחנו עכשיו עם 3 מיליון שקלים בשביל שתהיה חייב בחובת התיאגוד כדי לקבל רישיון מורחב, שם זה בעיקר המשמעות של חובת תיאגוד.

<ברוך לוברט: ההצעה שיש פה ל-25 מיליון שקלים, אנחנו נתלים על הצעת החוק.

<ברוך לוברט: הצעת החוק דיברה בפרק של האשראי רק על מי שמנהל אשראי, לא על מי שמנהל גם פיקדונות בהיקפים כאלה.

<ברוך לוברט: גם בפיקדונות, פיקדון ואשראי, דיברנו על גופים כאלה בגלל שהם היו מאוגדים כאגודה ונותנים שירותים רק לחברים שלהם.

<ברוך לוברט: פה המקרה שונה.

<ברוך לוברט: לכן ההצעה שלנו מה יהיה הסף לעבור לרישיון מורחב הוא בסך הכל פיקדונות ואשראי של 3 מיליון שקלים.

<שגית אפיק: מה יש בחוק הפיקוח הקיים?

<ברוך לוברט: בחוק הפיקוח הקיים יש פרקים.

<ברוך לוברט: תלוי באיזה תחומים.

<ברוך לוברט: לדוגמה, מה שניתן פה דוגמה של 25 מיליון שקלים – אנחנו מדברים על גופים, על נותני אשראי.

<ברוך לוברט: מי שיש לו רק אשראי.

<ברוך לוברט: מי שעוסק רק באשראי, דיברנו על 25 מיליון שקלים.

<ברוך לוברט: כשאין לו פיקדונות, הסיכון הוא הרבה הרבה פחות.

<שגית אפיק: איזה גוף יש בחוק הפיקוח שיש לו יותר פיקדונות, למשל?

<ברוך לוברט: יש 25 מיליון שקלים לאגודה שהיא אגודה שנותנת גם פיקדונות וגם אשראי, אבל מהצד השני אני מזכיר ששם יש מגבלה – היא חייבת להיות תאגיד – אל"ף, מהשקל הראשון, ובי"ת, היא חייבת להיות תאגיד במובן הזה שהיא אגודת אשראי שנותנת את השירותים רק לחברי האגודה.

<ברוך לוברט: פה, בניגוד לגמ"חים - - -

משה גפני: מה זה ההגבלה של 25 מיליון באגודות אשראי?

<ברוך לוברט: בגלל זה יש הגבלה.

<ברוך לוברט: יש הגבלה של 25 מיליון שקלים לתיאגוד - - -

משה גפני: ומה קורה אחרי 25 מיליון?

<ברוך לוברט: נותנים רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: הם צריכים הון עצמי.

<שגית אפיק: מה ההבדל – שוב, אם אתה יכול לחזור – בין הרישיון הבסיסי לרישיון המורחב, כאן, ביחס לגמ"חים?

<ברוך לוברט: אצלנו זה קודם כל חובת התיאגוד.

<ברוך לוברט: רואה חשבון.

<ברוך לוברט: חלק מהתיאגוד זה ממשל תאגידי, והון עצמי יותר משמעותי.

משה גפני: לא הבנתי איפה החלוקה.

משה גפני: ברישיון הרגיל – מה הכללים?

<ברוך לוברט: ברישיון הרגיל ההון העצמי יותר נמוך, אין חובת תיאגוד – בן אדם יכול לנהל גמ"ח - - - הוא עובר את ה-600 אלף שקלים - - - רישיון רגיל.

<שגית אפיק: יש שלוש רמות – הרמה הראשונה, עד 600 אלף – לא צריכים רישוי, לא צריכים כלום.

<שגית אפיק: מעל 600 אלף ועד 3 מיליון – זו בעצם הרמה השנייה.

<שגית אפיק: ברמה הזו אתה דורש הון עצמי מופחת ואתה לא דורש תיאגוד.

<שגית אפיק: מה עוד אתה דורש ברמה הזאת, הבסיסית?

<ברוך לוברט: דיווחים, יכול להיות - - - גם כשירות, כדי להגן על הלקוחות.

משה גפני: ואחרי זה יש את הרישיון המורחב – ומה אתה דורש שם?

<ברוך לוברט: 3 מיליון, לפי ההצעה הנוכחית, או מה שתחליט הוועדה.

<ברוך לוברט: אנחנו דורשים תוספות שהן בעיקר הון עצמי יותר משמעותי, חובת תיאגוד שאומרת ממשל תאגידי - - -

<שגית אפיק: אגודות אשראי – אתה אומר שהרמות הן שונות, אבל יש חובת תיאגוד מוקדם יותר.

<ברוך לוברט: זה לא סתם חובת תיאגוד, אתה חייב להיות כל תאגיד, אתה חייב להיות אגודה שיתופית, מה שמגביל אותך בסוף לתת את השירותים רק לחברי האגודה.

<ברוך לוברט: אתה לא יכול לתת לציבור הרחב.

<ברוך לוברט: אמנם גמ"חים פועלים ברמה של קהילות, אבל עדיין אין להם מגבלה לתת את השירותים לכל הציבור.

<ברוך לוברט: זה כמובן מגביל - - -

<שגית אפיק: מה הסכומים באגודות אשראי?

<ברוך לוברט: יש חובת תיאגוד.

<ברוך לוברט: רישיון מורחב – מ-25 מיליון.

<שגית אפיק: שזה הון עצמי גבוה יותר - - -

<ברוך לוברט: ועוד הוראות – למשל, ממשל תאגידי, אבל זה בעיקר ההון העצמי.

<יצחק יהודה אנגלנדר: אולי, אם אני יכול להבהיר – אנחנו מדברים על גמ"ח שמפוקח על ידי המפקח, המטרה שלנו כשאנחנו מבקשים להעלות את התקרה לא כדי להתחמק ממשהו אלא פשוט כדי לצמצם עד כמה שאפשר את העלויות של ניהול לגמ"ח.

<יצחק יהודה אנגלנדר: רוצה המפקח, כמו שאתמול דובר בישיבה, לבדוק יותר לעומק?

<יצחק יהודה אנגלנדר: הוא מוזמן, הכל פתוח בפניו.

<יצחק יהודה אנגלנדר: אנחנו בסך הכל אומרים: אנחנו לא יכולים ללכת למנהל גמ"ח שמתנדב בתוך קהילה, 25 מיליון שקל לא נחשב אצלנו לסכום מאוד משמעותי בצבר פיקדונות או צבר הלוואות.

<יצחק יהודה אנגלנדר: כל מה שאנחנו אומרים: תבואו, תפקחו.

<יצחק יהודה אנגלנדר: שהמפקח יעשה כל מה שצריך, פשוט – בואו נצמצם את העלויות.

<יצחק יהודה אנגלנדר: לכן אין בעצם משמעות לדברים האלה מעבר להחלת עלויות מאוד משמעותיות על הגמ"ח.

<יוסף שימל: עוד נקודה אחת – עצם זה שזה פתוח לא רק לחברים אלא לציבור, זה מפחית סיכונים.

<יוסף שימל: הם בעצמם אומרים שכמה שזה מתפרס על יותר אנשים, הסיכונים יותר קטנים.

<יוסף שימל: פתאום הסברה הולכת הפוך.

<צביקה זאבי: אולי לא מספיק הדגישו – ההבדלים בין הרישיון הבסיסי למורחב זה לא רק התיאגוד.

<צביקה זאבי: תיאגוד זה עלויות, כמו שהזכירו פה אבל זה גם מחייב ממשל תאגידי.

<צביקה זאבי: כרגע, בחוק, רוצים להכניס כשירות – כמה אנשי מקצוע יצטרכו בתוך גמ"חים, להחזיק אנשי מקצוע בעלויות שמן הסתם - - -

משה גפני: אנחנו עוד לא הגענו לזה.

<צביקה זאבי: אבל זה חלק מהרישיון המורחב.

<צביקה זאבי: זה כולל בתוכו ממשל תאגידי.

<צביקה זאבי: יש הרבה השלכות מה זה אומר.

<צביקה זאבי: דבר שלישי שכתוב – שצריך להביא תוכנית עסקית - - -

משה גפני: איפה זה כתוב?

<צביקה זאבי: באותו רישיון מורחב.

<צביקה זאבי: זה כתוב בחוק.

משה גפני: הגענו לזה?

משה גפני: עוד לא.

משה גפני: אז נגיע לזה ותרשום לעצמך מה שתרצה להגיד בעניין הזה.

משה גפני: אני מציע שלא נקדים את המאוחר.

<צביקה זאבי: כי שאלו מה ההבדל בין שני סוגי הרישיונות, לכן הדגשתי שיש עוד הרבה דברים שצריך - - -

משה גפני: נראה את זה בהמשך.

משה גפני: יש ויכוח - - - מה שכתוב בחוק זה מיליון שקל, מה שברוך לוברט אומר - - -בכל אופן שיידעו שהיתה להם התקדמות גדולה.

משה גפני: בחוק כתוב מיליון שקל, וברוך לוברט אומר שהם מוכנים ל-3 מיליון שקל.

משה גפני: אתם מדברים על 25 מיליון שקל.

משה גפני: נמשיך הלאה.

<מאיר דמן: מילה אחת.

<מאיר דמן: מה שברוך אמר שאגודות חברות אשראי מתאגדים כבר מהשקל הראשון, רק חברות אשראי עובדים עם פיקדונות – בעצם זה נכון, אבל בחוק הפיקוח יש גם נותני שירות בנכס פיננסי וגם שם יש מקרים מסוימים לפי החוק שהם יכולים לקבל פיקדונות, פיקדונות בכספת וכדומה – ששם זה - - - יחיד עד 25 מיליון שקל.

<מאיר דמן: אמנם זה לא בדיוק אותו הדבר, אבל זה גם - - -

משה גפני: זאת עמדתכם, ברור.

<ברוך לוברט: רק אני אבהיר לגבי נותני שירותי מטבע שהוזכרו פה.

<ברוך לוברט: אל"ף, הם לא מנהלים פיקדונות והם שומרים בכספות, ובכל מקרה הם לא נותנים אשראי.

<ברוך לוברט: להם אין את הצד השני של האשראי, ולכן ההשוואה - - -

משה גפני: ברור.

משה גפני: יש מחלוקת לגבי הסכום ולכן נדבר על זה בהמשך.

<ברוך לוברט: הגדרה של "מתן אשראי" – כהגדרתו בסעיף 21(ב) לחוק הבנקאות (רישוי), למעט הנפקה של כרטיס אשראי.

משה גפני: מה זה חוק הבנקאות רישוי?

<ברוך לוברט: יש הגדרה.

<ברוך לוברט: אני רק אסביר – כך עשינו גם בפרק של אגודות אשראי.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר החשיבה היתה שכיוון שאנחנו מדברים של איזה שהוא רצף של גופים שבסוף גם מעל מיליארד ושקל או 3 מיליארד מגיעים, בסוף, לבנק ישראל – לכן נכון יהיה שההגדרות יהיו תואמות מבחינת אשראי ופיקדונות בכל הסדרה של גופים - - -

משה גפני: לא איכפת לי שתהיה הגדרה של בנק ישראל, אבל מה זה?

משה גפני: תעלו את זה ותיכף נחזור לזה.

<ברוך לוברט: אני יכול כבר להגיד על הגדרה של מתן אשראי – בסעיף 21(ג) לחוק הבנקאות היא הדרך של שלילה.

<ברוך לוברט: היא ממעטת שורה של מקרים.

<ברוך לוברט: למעשה, הכל כלול בה למעט רשימה של נושאים: הפקדת פיקדון בתאגיד בנקאי, מתן אשראי לספקים, מתן אשראי לעובדים של נותן האשראי – סדרה שאני יכול לקרוא לכם.

משה גפני: אתם מכירים את זה?

משה גפני: טוב, אז אתם תעברו על זה גם, תגידו אם אין בזה תקלות.

<יובל שלהבת: אנחנו מכירים את זה.

<יובל שלהבת: ההגדרה מאוד מאוד רחבה.

<יובל שלהבת: אנחנו יודעים שהיא מאוד רחבה.

<יובל שלהבת: אני חושב שלא על זה המחלוקות שיש לנו.

משה גפני: לא, לא.

משה גפני: אנחנו לא במחלוקת בכלל.

משה גפני: בחודש תמוז אין מחלוקות.

משה גפני: אני מבקש לדעת האם אנחנו לא עולים פה על איזשהו משהו שאינו תואם לגמ"ח ויכול ליצור בעיה.

משה גפני: תלמדו את זה, תגידו.

משה גפני: יכול להיות שאין בעיה.

<קריאה: בנושא של אשראי אני חושב שאין בעיה, בנושא של פיקדון - - -

משה גפני: בכל זאת, מכיוון שזה לא ברור על השולחן, אנחנו לא יודעים בדיוק למה הכוונה – אני מבקש - - -

<לימור תוסייה כהן: אני רוצה להעיר הערה בהקשר הזה, בלי להיכנס פה לאיזה מחלוקות או משהו כזה.

<לימור תוסייה כהן: בגדול, החוק הזה נועד לייצר איזושהי השלמה לחוק בנקאות (רישוי) ולכן, אם אנחנו נגדיר פה באופן שונה את ההגדרות אז יכולות להיות לזה משמעויות שלא אליהן כיוונו.

<לימור תוסייה כהן: לכן, כשאתם מנסים להבין מה כן מתאים ומה לא מתאים – קחו גם את זה בחשבון.

משה גפני: על אף מה שאמרה עורכת הדין לימור תוסייה כהן, שהיא מאוד חזקה בעניין הזה, אל תתחשבו במה שהיא אמרה, תלמדו את זה טוב, בגלל שמהסעיף הזה אני עליתי על המוקש הגדול.

משה גפני: גמ"חים דינם שונה, אבל יכול להיות שפה אין בעיה, אני מבקש שתלמדו את זה.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: פיקדון.

<ברוך לוברט: "פיקדון" – כל תשלום לרבות הלוואה, מענק או תרומה שמתקיים לגביו אחד מאלו, למעט תשלום מסוג שקבע השר: (1) יש בצדו זכות לקבלו חזרה כולו או חלקו, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי; (2) יש בצדו זכות לקבל מענק או אשראי ממקבל התשלום, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי; (3) מתקיימים לגביו תנאים אחרים שקבע השר;"

משה גפני: למה לא שמתם "באישור ועדת הכספים"?

משה גפני: שכחתם, פשוט.

משה גפני: גם בתשלום וגם בתנאים – באישור ועדת הכספים.

<ברוך לוברט: אני מוסיף כאן.

<משה מונטג: לנו יש בעיה עם הסעיף הזה, עם ההגדרה הזו של פיקדון, של תרומה שבגינה יש זכות לתת הלוואה ולקרוא לזה "פיקדון".

<משה מונטג: יש גם בעיה הלכתית בעניין הזה, שאם מגדירים את זה כ "פיקדון" אז אסור לתת את ההלוואה, כי אז יש בזה חשש של ריבית.

<משה מונטג: לכן אנחנו ביקשנו לשנות את ההגדרה ולנסח את זה בצורה אחרת, כשדיברנו על זה גם בוועדה.

משה גפני: איך?

<יובל שלהבת: ראשית, אני חושב שהגענו די להסכמות בעניין הזה.

<יובל שלהבת: ההסכמה היא באמת שהנושא של תרומה שייעודה מתן הלוואה או מענק תוצא מתוך הגדרת "פיקדון" ותינתן לה הגדרה נפרדת לגמרי שתגדיר אותה בצורה הזו.

משה גפני: למה אתם צריכים תרומה?

משה גפני: צריך להוציא תרומה, למה אתם צריכים את זה, בכלל?

משה גפני: תהיה פה בעיה.

משה גפני: אני חושב שצריך להוציא את התרומה מהעניין הזה, זה משהו אחר.

משה גפני: אם רוצים – בבקשה, הגדרה אחרת, אבל זה יוצא מהסעיף הזה.

משה גפני: יש הסכמה, גם ברוך אומר.

משה גפני: יש בעיה הלכתית בתרומה על מנת לקבל הלוואה.

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: ההסכמה היא שנוסיף הגדרה ל "תרומה".

משה גפני: זה תוספת.

משה גפני: קודם כל, לגבי הסעיף הזה, אם רוצים להוסיף בהסכמה, בבקשה.

משה גפני: תרומה לא יכול להיות פה, בהגדרה הזו בגלל שתי סיבות – מה שאמר משה מונטג, והסיבה ההלכתית היא ברורה לגמרי.

משה גפני: אם אדם נותן תרומה על מנת לקבל הלוואה יש בזה ודאי שאלה של ריבית, מה השאלה?

<ברוך לוברט: ההסכמה היא באמת להוציא את התרומה ולכתוב במקביל שתרומה שמזכה בזכות לקבל הלוואה – יחולו עליה הוראות החוק הזה.

משה גפני: - - - לדבר על זה קצת יותר כי זה נושא הלכתי ממש.

משה גפני: זה יוצא מהסעיף זה.

משה גפני: תרומה יוצא מהסעיף הזה.

משה גפני: נדבר על מה אנחנו עושים.

משה גפני: אם בכלל – סעיף אחר.

<יובל שלהבת: ההסכמה היא שזה באמת יוצא.

<יובל שלהבת: ההסכמה היא שבאמת, אותו חלק של תרומה שכן מותנה בצורה כזו או אחרת, יחולו עליו הוראות החוק.

<שגית אפיק: אני רוצה שהם יקראו את הנוסח המוסכם, יש נוסח מוסכם.

<שגית אפיק: גם של פיקדון.

<שגית אפיק: מורידים את פסקאות (1) ו-(2)?

<שגית אפיק: זה הנוסח?

<ברוך לוברט: לא, אנחנו מורידים רק את התרומה מההגדרה של "פיקדון".

<שגית אפיק: כלומר, מורידים את 1 ו-2, זה נראה לי מחויב, לאור מה שאמרתם.

<שגית אפיק: אתם מציעים להשאיר "כל תשלום לרבות הלוואה ומענק שמתקיים לגביו אחד מאלה... ולמעט תשלום שקבע השר באישור ועדת הכספים", ואז – "יש בצדו זכות לקבל חזרה, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהומחתה או הוקנתה, ויש בצדו לקבל מענק או אשראי".

<שגית אפיק: יש בעיה עם פסקאות 1 ו-2?

משה גפני: הגעתם להסכמה על נוסח או לא הגעתם?

<יובל שלהבת: ההנחה היתה שהפיקדון מחריג את הנושא של תרומות, והתמקדנו במקום זה בהגדרה של מה זו התרומה, ועל החלק הזה השקענו את עיקר האנרגיה בהגדרה.

<ברוך לוברט: לפי מה שרשום אצלנו, הסעיף המשלים את התרומה יהיה הגדרה של תרומה שלצדה יש זכות לקבל - - -

משה גפני: לא, אז את זה אני מבקש להוריד, על זה אני רוצה דיון נפרד, בגלל שלפי דעתי גם זה סעיף בעייתי.

משה גפני: מה יש בסעיפים האלה, בהגדרות?

<ברוך לוברט: מעבר להגדרה, אחרי זה, הסעיף האופרטיבי יגיד שלעניין זה - - -

משה גפני: בסדר, אז אמרתי – את הסעיף הזה נשאיר.

משה גפני: אנחנו לא דוחים אותו ולא מקבלים אותו.

משה גפני: קודם כל, אחרי שתרומה יצאה מההגדרות האלה, מה כתוב?

<משה מונטג: הסלט כאן טיפה בעייתי.

<משה מונטג: פיקדון צריך להיות דבר שהוא מוגדר שגמ"ח שנותן אשראי מקבל פיקדון ובתמורה לפיקדון הזה הוא לא נותן כלום.

<משה מונטג: אם הוא נותן משהו בתמורה לפיקדון, יש פה בעיה של ריבית.

<משה מונטג: לכן, בהגדרה של פיקדון לא יכול להיות שום דבר שמוגדר מסביב זה.

<משה מונטג: יש מושג שאפשר לקבל תרומה ולתת הלוואה לזכות שלישי, כגון – לילד שלו, שזה מותר מבחינה הלכתית.

<משה מונטג: לכן היה חשוב לנו מאוד מאוד שההגדרה של פיקדון תהיה נקייה מכל דבר – אין מענקים, אין תרומות, אין הלוואות כנגד פיקדונות.

<משה מונטג: אין שום דבר.

<משה מונטג: בן אדם נותן פיקדון – אפילו "תודה רבה" אסור להגיד לו, רק – תזכה למצוות.

<משה מונטג: גם להגיד "תודה רבה" זה עניין של ריבית לנותן הפיקדון.

<משה מונטג: כל הדבר שניתן לעשות, ולכן זה חייב להיות מוגדר כפיקדון בלי שום דבר – אין תרומות, אין מענקים - - -

משה גפני: מה אתם מבקשים שיהיה כתוב בחוק?

<משה מונטג: ההגדרה של פיקדון צריכה להגיד דבר כזה- מה זה פיקדון.

<משה מונטג: פיקדון זה אדם שנותן פיקדון לנותן האשראי.

<משה מונטג: גמ"ח שנותן הלוואות הוא נותן אשראי, ויש אדם שנותן לו פיקדון, אבל הוא לא מקב שום דבר בתמורה לפיקדון.

<משה מונטג: הסיבה לסלט שעשו - - -

<שגית אפיק: אבל יש את הזכות לקבל את הזה חזרה, זו ההגדרה של פיקדון.

<שגית אפיק: פסקה (1) חייבת להיות, חייבת להיות זכות בצדו לקבל בחזרה את הפיקדון.

<שגית אפיק: לא הלוואה, לא מענק – אני מבינה, אבל פסקה (1) חייבת להיות, אני לא מבינה איך אתם מורידים אותה.

<משה מונטג: אבל ההגדרות של פסקה של פיקדון שכל תשלום, לרבות הלוואה, מענק או תרומה – צריך להיות כתוב - - - כל תשלום שיש בצדו לקבלו חזרה.

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: אם אני מסתכל בחוק הבנקאות (רישוי) - - -

<שגית אפיק: הבנתי את מה שאתה אומר.

<שגית אפיק: עדיין אפשר להגדיר את זה גם בהלוואה.

<יובל שלהבת: אם אני מסתכל בחוק הבנקאות (רישוי) אני רואה שההגדרה שם של "פיקדונות" זה – "לרבות הלוואות".

<יובל שלהבת: זאת אומרת, שהתפיסה היא שזה סוג של הלוואה שהאדם נותן לגמ"ח, ויכול להיות שבאמת ככה צריך להגדיר את זה.

<יובל שלהבת: הלוואה, אולי הלוואה בלי ריבית - - -

<שגית אפיק: אבל הם מבקשים להוריד את המילה "הלוואה".

<יובל שלהבת: לא.

<יובל שלהבת: מה שהפריע היה ההפניה לדברים שבן אדם זכאי לקבל בלי קשר לזה, או עם קשר עקיף לזה, כנגד תרומה.

<קריאות: - - -

<משה מונטג: אבל כשגמ"ח קיבל פיקדון מבחינה הלכתית החשש שגמ"ח קיבל הלוואה.

<משה מונטג: לכן יש את כל הבעיה של הריבית כי מסתכלים על פיקדון כמו שהגמ"ח קיבל הלוואה.

<משה מונטג: אבל הגמ"ח לא נותן לבן אדם בתמורה לפיקדון שום דבר.

<משה מונטג: אם הוא נותן לו משהו – נכנסים לבעיות של ריבית.

<יובל שלהבת: ולהבנתי, גם בחוק הבנקאות (רישוי) מתייחסים לפיקדון בתור הלוואה שניתנה למחזיק הפיקדון.

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: לכן זו הדרך הנכונה להגדיר את זה.

<יובל שלהבת: זה בעצם הלוואה שניתנת לגמ"ח והוא מחויב להחזיר אותה.

משה גפני: אני לא יודע, באמת, למה אנחנו צריכים להסתבך עם העניין.

משה גפני: פיקדון – כל תשלום שמתקיים לגביו אחד מאלה, ולמעט תשלום שקבע השר באישור ועדת הכספים שיש בצדו זכות לקבלו חזרה.

משה גפני: ..

משה גפני: יש בצדו זכות לקבל מענק או אשראי ממקבל התשלום – את זה מורידים.

משה גפני: על זה נדון בנפרד.

משה גפני: יש בעיה?

משה גפני: אז (3) אני משאיר, באישור ועדת הכספים ועל פסקה (2) אנחנו נדון בנפרד.

משה גפני: אני גם רוצה ללמוד את הבעיה הזאת.

עוד פעם: (1) יש בצדו הזכות לקבלו חזרה, כולו או חלקו, בין שהזכות היא של נותן התשלום ובין שהומחתה או הוקנתה לאדם שלישי, מתקיימים לגביו תנאים אחרים שקבע השר באישור ועדת הכספים של הכנסת.

עוד פעם: " על פסקה (2) נעשה דיון בנפרד.

<יוסף שימל: אם אפשר לכתוב – למעט תשלום ערבות.

משה גפני: לא יהיה כתוב.

משה גפני: אנחנו יכולים להגיע עד אין סוף לאבסורד.

<קריאות: - - -

משה גפני: תרשום את ההערה הזו ונדבר עליה.

<לימור תוסייה כהן: אבל פסקה (2), אדוני, היא מאוד מאוד חשובה.

<לימור תוסייה כהן: היא הרקע לכל ההגדרה של פיקדון, בגלל שאנחנו מדברים פה בפיקדונות שהם לא סטנדרטיים כמו שמקובל במערכת הבנקאית, אלא לפעמים נותן זכות אחרת – לא בדיוק זכות לקבל את הפיקדון אלא הטבה ב- - - אחר.

<לימור תוסייה כהן: לכן יש חשיבות מאוד מאוד גדולה לדיון בפסקה (2) שאדוני ביקש לדון בה בהמשך.

משה גפני: נדון עליה בנפרד.

<ברוך לוברט: הגדרה ל"צבר אשראי" – כהגדרתו בסעיף 11(א) בשינויים המחויבים.

<שגית אפיק: צריך להכניס את ההגדרה כי עוברים לחוק נפרד.

<ברוך לוברט: "צבר אשראי" – סך כל החובות כלפי בעל הרישיון.

<ברוך לוברט: .." – זאת אומרת, כלפי הגמ"ח – "...

<ברוך לוברט: בשל אשראי שנתן בפועל, בתוספת 10% מסך מסגרות האשראי שנתן (לעניין זה- "מסגרת אשראי" – התחייבות להעמדת אשראי בסכום מסוים בניכוי סך האשראי שניתן בפועל מתוך הסכום האמור".

<ברוך לוברט: זאת אומרת, כשאנחנו מדברים על צבר אשראי אנחנו מדברים על סך כל החובות שיש כלפי הגמ"ח, כשאנחנו לוקחים איזשהו שיעור ממסגרת האשראי.

משה גפני: מה זה, סך כל החובות?

<שגית אפיק: לאיזה צורך ההגדרה הזו משמשת אותך בהמשך?

<ברוך לוברט: היא משמשת אותי לדוגמה ל "היקף פעילות נרחב", כשאנחנו מדברים מה זה היקף פעילות נרחב אנחנו אומרים – או צבר פיקדונות, או צבר אשראי העולה על שיעור מסוים, כי כשאני בוחן את הגוף, למעשה, אחד הפרמטרים – או שאני מסתכל על צבר הפיקדונות שיש לו או צבר האשראי שיש לו.

משה גפני: מה זה התוספת של 10%?

<ברוך לוברט: לגבי מסגרות אשראי – זו שאלה שעלתה כבר בפרק של נתוני אשראי – איך אני - - - מסגרות.

<קריאה: אבל בגמ"חים אין מסגרות.

<שגית אפיק: אז בלי ה-10%.

<שגית אפיק: מורידים את ה-10%.

משה גפני: אני ארצה לראות למה ההגדרה הזו עובדת, לגבי מה, בגמ"חים.

משה גפני: זה צבר האשראי, זה בלי 10% ואחרי זה נראה בהמשך על מה זה הולך.

<ברוך לוברט: אני רק אומר שזה אומר שגם לא יהיה ניתן - - - במסגרת של אשראי.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, או שנתייחס לזה ואז – ככל ש - - - השאלה היא כזו- אנחנו יכולים לא להתייחס אבל אז נצטרך לכתוב שאסור להם לתת מסגרת אשראי, או, לחילופין, אנחנו - - - איזשהו מנגנון - - -

משה גפני: אתם נותנים מסגרת אשראי?

משה גפני: יש דבר כזה?

<קריאה: לא נראה לי.

<שגית אפיק: זאת אומרת, אם תהיה הוראה שזה יישאר בלי ה-10%, אבל אומר ברוך לוברט שלא תוכלו לתת מסגרת אשראי.

<שגית אפיק: זה משהו שממילא קיים בפועל?

<קריאה: הלוואה זה מסגרת אשראי?

<קריאות: - - -

<קריאה: התחייבות להעמיד אשראי זה מסגרת אשראי.

<משה מונטג: בן אדם שמחכה להלוואה, יודע שהוא צריך – אומרים לו: השלמת את כל התנאים שלך, הבאת את שטר החוב, אין כסף בחודש הזה, תקבל אותו בחודש הבא או עוד חודשיים.

<משה מונטג: זה עכשיו מסגרת אשראי?

<קריאה: במערכת הבנקאית – כן.

<משה מונטג: אז כל הגמ"ח הוא מסגרת אשראי אחת גדולה.

<משה מונטג: גמ"ח אומר לאנשים – תקבלו הלוואות, מתי שיהיה בקופה.

<קריאות: - - -

<סימה שפיצר: אני יכולה לתת מהמערכת הבנקאית דוגמה – שם, אם אתה קובע עם הבנק שלך שעד 5,000 שקל אתה יכול לקבל בכל רגע אשראי והוא יועמד לטובתך, הבנק מחויב, בעצם, בגלל שפוטנציאלית הוא חייב להעמיד את האשראי בכל רגע שאתה מבקש, אז בגלל שהבנק להעמיד את האשראי - - -

משה גפני: תודה.

משה גפני: יש מסגרת אשראי בגמ"חים?

<משה מונטג: יש בגמ"ח המרכזי אופציה לחברים עד סכום של 4,000 שקל לכל בן אדם שנתקע, קוראים לזה "גמ"ח ישיר", יש לו אפשרות של כמה פעמים בשנה, אם לא שילמו לו את המשכורת שלו או שהוא לא קיבל את המלגה שלו.

<משה מונטג: הוא מרים טלפון לגמ"ח, והגמ"ח באותו יום עושה לו העברה בנקאית של עד 4,000 שקלים.

משה גפני: זה לא מסגרת אשראי.

משה גפני: זה לא מה שהיא אמרה.

<יובל שלהבת: להבנתי אין שם מסגרת אשראי בגלל הבדל מאוד מהותי – שבמסגרת של הגמ"ח אין התחייבות להעמיד את הסכום הזה.

<יובל שלהבת: יש אולי כוונות, יש אולי רצון טוב, אבל אין התחייבות כמו שלבנק יש התחייבות להעמיד אשראי עד המסגרת המאושרת.

<יובל שלהבת: מה שנכון, שבאמת חשוב להבהיר את זה, שלא יתפרש שעצם ההסכמה העקרונית שתועמד בעתיד מתי שהוא הלוואה, תיחשב להתחייבות מחייבת שהיא כמו מסגרת אשראי.

<יובל שלהבת: לא זו המסגרת המשפטית של הגמ"חים.

<שגית אפיק: ההתחייבות היא משפטית?

<יובל שלהבת: להבנתנו – לא, אבל זה מעולם לא הגיע לבדיקה בפסיקה.

<יובל שלהבת: כלומר, להבנתנו זו לא התחייבות משפטית אבל אנחנו לא יודעים מה יקרה אם יבוא אי פעם עמית בגמ"ח ויגיד – כן, יש התחייבות כלפי.

<יובל שלהבת: אנחנו חושבים שהמצב הוא שאין התחייבות כזו.

<ברוך לוברט: אני רוצה רק הערה אחת – גם ההוראה שקיימת היום בנותני אשראי שהקראתי אותה, היא בסופו של דבר הקלה.

<ברוך לוברט: אוקיי?

<ברוך לוברט: אנחנו אומרים לנותן אשראי רגיל – כאשר אתה סופר את צבר האשראי ויש לך גם מסגרות אשראי שנתת, אנחנו סופרים לך לצבר האשראי רק 10%.

<שגית אפיק: בנוסף.

<ברוך לוברט: כלומר, צריך לזכור שבסוף יש פה הקלה.

משה גפני: למה אתה צריך את זה?

<ברוך לוברט: אני הייתי חייב, לנותני אשראי, בהתאם לפרק שמשם לקחתי את זה – התבקשנו להבהיר מה דינן של מסגרות אשראי.

<ברוך לוברט: נותני אשראי זה יותר ברור, כמו בבנקים – יש נותני אשראי, יש התחייבות לתת אשראי, ואז השאלה היא האם התחייבות לתת אשראי בסך 5,000 שקלים לבן אדם, האם אני אספור את כל ה-5,000, אבל אנחנו נתנו רק הקלה.

<ברוך לוברט: אמרנו – אתם צריכים לספור רק 10% מתוך זה.

<ברוך לוברט: לכן אני אומר: אל"ף, צריך לבדוק אם הגמ"חים - - -

משה גפני: יש לכם התנגדות לזה?

<שגית אפיק: יש לכם שתי אפשרויות.

<שגית אפיק: אפשרות אחת, אומר לכם ברוך – תשאירו בהגדרה את הפלוס 10% ואם אתם רואים במה שהוצג כאן סוג של התחייבות להעמיד מעת לעת את אותו אשראי, תוכלו לעשות את זה, אני לא אקבע לכם הוראה מגבילה, או להוריד את ה-10% מההגדרה, אבל אז תהיה הוראה שמגבילה אתכם במתן האשראי כפי שהוסבר כאן קודם.

<שגית אפיק: שתי האופציות בפניכם.

<שגית אפיק: אין העדפה, ההחלטה – שלכם.

<משה מונטג: הנקודה היא שברגע שמשאירים את זה לרגולטור כהגדרה פתוחה הוא יום אחד יכול לבוא ולהגדיר - - -

<שגית אפיק: זו לא הגדרה פתוחה.

<שגית אפיק: השאלה היא עובדתית – אתם צריכים להחליט עם עצמכם.

<יובל שלהבת: הנקודה שחשובה לנו שבאמת יובהר שהרצון הטוב, כמו שקראנו לזה, או – ההתחייבות המוסרית, לא המשפטית, להעמיד אשראי, לא תיחשב להתחייבות משפטית ולמסגרת אשראי.

<יובל שלהבת: זו הנקודה החשובה, וזה לא משנה אם זה בהגדרה הראשונה או בהגדרה השנייה.

<קריאות: - - -

משה גפני: אני הייתי ממליץ לקבל את ההצעה כמו שהיא, ואם יהיה פעם דבר כזה, תוכלו להשתמש בזה.

משה גפני: לפי דעתי זה לא יהיה.

<יובל שלהבת: אנחנו לא מתנגדים לזה שיהיה את ההגדרה של 10%, זה בסדר גמור מבחינתנו.

<יובל שלהבת: אנחנו כן רוצים שיובהר בהגדרה של "תרומה" שההתחייבות המוסרית או הרצון הטוב זו לא מסגרת אשראי.

משה גפני: נדבר על זה בנפרד.

<שגית אפיק: אז סופית אתם נשארים עם ה-10%?

<שגית אפיק: זאת אומרת שההגדרה נשארת.

<שגית אפיק: יש לכם הערות להגדרת "צבר פיקדונות"?

<שגית אפיק: לאיזה צורך אתה משתמש בצבר פיקדונות?

<ברוך לוברט: אותו הדבר.

<ברוך לוברט: זו המקבילה, בעיקר כשאני מדבר על היקפי פעילות, אני מסתכל או על צבר הפיקדונות או על צבר האשראי.

<ברוך לוברט: "קבלת פיקדונות" גם פה, אני לא אעשה את זה על דרך ההפניה, אני אקרא מחוק הבנקאות (רישוי).

<ברוך לוברט: קבלת פיקדונות, אנחנו ניקח את התוכן של ההגדרה בחוק הבנקאות לפה: מ-30 בני אדם או יותר בעת ובעונה אחת, למעט קבלת אשראי מתאגיד בנקאי, קבלת 30 ספקים, קבלת דמי קדימה - - קבלת - - - הנקודה המשמעותית היא ה-30.

<ברוך לוברט: זה הכלל שיש לנו - - -

משה גפני: מה זה קשור לפה?

<ברוך לוברט: אם יש פחות מ-30 בני אדם אין בכלל חובת - - -

משה גפני: ואם יש יותר?

<ברוך לוברט: זו ההגדרה.

משה גפני: ממש לא.

משה גפני: ממש לא.

משה גפני: למחוק את זה.

משה גפני: חוק בנקאות (רישוי) – נלך לבנק ישראל.

משה גפני: אם יש לי 60 מפקידים, מה זה קשור לחוק הזה?

<ברוך לוברט: אבל זאת חובת הרישוי.

<ברוך לוברט: אני אומר מה ההגדרה - - -

משה גפני: אין חובת רישוי.

משה גפני: קבענו חובת רישוי - - -

<לימור תוסייה כהן: לא.

<לימור תוסייה כהן: מדובר על 600 אלף ומטה – עדיין לא תהיה חובת רישוי.

<לימור תוסייה כהן: מי שפטור – פטור.

משה גפני: למה ההגדרה הזו?

<ברוך לוברט: ההגדרה היא מי נכנס בכלל לחוק שלנו – גם אם יש לו פטור.

<ברוך לוברט: מי שמקבל פיקדונות מעל 30 בני אדם.

<ברוך לוברט: אם הוא מקבל פחות מ-30 - - -

משה גפני: למה צריך את ה-30 בני אדם?

משה גפני: אני בטראומה.

משה גפני: אתם מבינים?

משה גפני: אני לא מבין.

משה גפני: אם אני לא בחוק, אני לא בחוק.

משה גפני: אם אני גמ"ח קטן אני לא חייב בשום דבר.

משה גפני: אם אני כן נמצא, בכלל לא משנה אם יש 30 או 20 או 40.

<מאיר דמן: אם אני גמ"ח גדול ויש לי רק 20 מפקידים אני לא בחוק.

משה גפני: תשכח מהעניין הזה.

משה גפני: אתה תהיה בחוק.

משה גפני: בחוק אחר יבוא יועץ או תבוא יועצת משפטית ויגידו – בכל הכבוד, הגדרה היא הגדרה אבל יש פה למעלה מ-600 אלף שקל.

<שגית אפיק: ואם נכניס את זה לשלושת ההגדרות של הרמות של הגמ"חים ונכתוב שמתחת ל-30 מפקידים לא יחולו הוראות החוק?

משה גפני: אפשר.

משה גפני: אפשר.

משה גפני: לא לשלוח לבנקאות (רישוי).

<שגית אפיק: אנחנו בכל מקרה לא נלך לחוק בנקאות (רישוי), אנחנו נעתיק את ההגדרה - - -

<קריאות: - - -

<לימור תוסייה כהן: חוק בנקאות (רישוי) ממשיך לחול.

<לימור תוסייה כהן: אנחנו עכשיו יוצרים מערך הסדרה נפרד שאומר מי שלמרות שעובר על חוק בנקאות (רישוי) הוא אינו עובר על החוק בגלל שיש לו - - -

משה גפני: אני מסכים.

משה גפני: חוק בנקאות (רישוי) נשאר, לא נוגעים בו.

משה גפני: אנחנו לא בחוק בנקאות (רישוי).

משה גפני: נכניס בהגדרה שאם יש פחות מ-30 מפקידים לא חל עליו החוק הזה.

משה גפני: כמו שכתוב בחוק בנקאות (רישוי).

<שגית אפיק: בגלל זה אני אומרת שכדאי לכתוב את זה.

<לימור תוסייה כהן: אדוני, הכוונה פה לייצר איזושהי קונספציה כוללת לכל מערך ההסדרה.

<לימור תוסייה כהן: בסדר, אני חושבת שאין בינינו מחלוקת מהותית.

<לימור תוסייה כהן: זה רק - - -לכן, אם אנחנו נבין שיש מחלוקת אז אפשר - - -

משה גפני: אין מחלוקת.

משה גפני: יהיה כתוב בחוק שהחוק הזה מדבר על זה שיש 30 מפקידים ואילך.

<לימור תוסייה כהן: בסדר גמור, ובלבד שיובן מה היחס בין החוק הזה ובין חוק בנקאות (רישוי).

משה גפני: מה מעניין אותך חוק בנקאות (רישוי)?

משה גפני: את יכולה לכתוב את זה אבל מה העסק של חוק בנקאות (רישוי) - - -

<לימור תוסייה כהן: אמרתי, כיוון שמערך ההסדרה הוא מערך הסדרה כולל, ולכן הדברים צריכים להשתלב באיזשהו אופן - - -

משה גפני: חוק הגמ"חים אינו קשור לחוק בנקאות (רישוי).

משה גפני: נקודה.

משה גפני: חוק שעומד בפני עצמו, וכבר אמרנו את זה מאה פעמים.

<שגית אפיק: עד שאת לא עוברת את ה-3 מיליארד, גם את מסכימה שאת לא נכנסת לחוק הבנקאות.

<לימור תוסייה כהן: נכון, בגלל שאני יוצרת פה מערך הסדרה.

משה גפני: אני אסביר לך מה הוויכוח ביניכן.

משה גפני: אני אסביר לך מה המחלוקת שלך כאן.

משה גפני: המחלוקת מה יהיה בעוד 10 שנים.

משה גפני: אם יהיה כמו שאת אומרת, שהמשמעות היא שזה חוק שעומד בפני עצמו, לא יוכל לבוא לפה יועץ משפטי בעוד 10 שנים ולהגיד שזה חלק מהמערך הכולל.

משה גפני: הוא לא יוכל להגיד כי זה חוק שעומד בפני עצמו.

משה גפני: לפי מה שעורכת הדין תוסייה כהן אומרת זה קשור לחוק בנקאות (רישוי), ואם תהיה בעיה בעניין הזה מה שיקבע זה חוק בנקאות (רישוי).

משה גפני: זה הוויכוח.

משה גפני: לא מסכים.

משה גפני: זה חוק שעומד בפני עצמו, אני אומר את זה בפעם ה-150.

<לימור תוסייה כהן: אני מבינה, ואני חושבת שאנחנו נגיע להסכמות עם היועצת המשפטית של הוועדה - -

משה גפני: אתם יכולים להגיע להסכמה.

משה גפני: מ-30 מפקידים ואילך.

<לימור תוסייה כהן: - - כדי לגבש נוסח שייתן מענה לדרישתו של היושב-ראש.

<שגית אפיק: להגדרה "קבלת פיקדונות" יש לכם הערות?

<יובל שלהבת: רק הנושא של החרגת תרומות מההגדרה הזו, לפי אותה הגדרה שנוסיף בהמשך.

משה גפני: כן.

משה גפני: ריבית.

משה גפני: איך יש הגדרה של ריבית בחוק הגמ"חים?

משה גפני: לאן התדרדרנו?

משה גפני: בשביל מה יש את ההגדרה הזו?

<ברוך לוברט: בשביל ה- "למעט" שיש בהמשך ההגדרה.

<קריאות: - - -

משה גפני: החוק הזה מבוסס על העובדה שיש איסור בתורה לקחת ריבית.

משה גפני: על זה זה מבוסס.

משה גפני: ההגדרה של "ריבית" זה מה שהתורה קובעת.

משה גפני: על זה מבוסס הגמ"חים.

משה גפני: אם היה אפשר בסעיפים מסוימים שהם לא בהגדרה של ריבית - - - הם לא מבקשים שזה יהיה בחוק, אז למה צריך להגדיר את זה בחוק?

משה גפני: טוב, תגדירו.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים בחוק הזה, לפחות לפני שהוא פוצל על שני סוגים של גופים.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על נקודות אשראי לפיקדון עם ריבית ועל גופים - - - קודם כל ברמה הבסיסית הגופים צריכים להגדיר מה זו ריבית כדי שאפשר יהיה לדעת האם הגוף הזה נתון לפיקוח לגופים עם ריבית או לפיקוח ללא ריבית.

<ברוך לוברט: מעבר לזה, אנחנו בהגדרה הזו צריכים לאפשר עמלות כיסוי הוצאות שלא ייחשבו כריבית, או החזר הוצאות שלא ייחשבו כריבית כדי לאפשר לגופים האלה עדיין להיחשב לגופים בלא ריבית.

משה גפני: אתם עברתם על הסעיף הזה?

<יובל שלהבת: כן, עברנו, ויהיה צורך לעשות בו כמה שינויים.

<יובל שלהבת: דיברנו על זה בוועדה ואני חושב שיש הסכמות על ההגדרות שלהם.

<יובל שלהבת: לגבי עצם ההגדרה שכנעו אותנו שבשביל למעט יש צורך להגדיר ממה ממעטים וקיבלנו את זה, אבל ההגדרה עצמה היא לא נכונה וצריך לתקן אותה.

<יובל שלהבת: אני חושב שיש הסכמות עקרוניות על איך זה צריך להיות, אבל עוד אין נוסח.

משה גפני: אתם שאלתם רב על הסעיף הזה.

<יובל שלהבת: שאלנו אבל עדיין צריך להשלים את הבדיקה הזו.

משה גפני: בגלל שאם אנחנו נכנסים פה לעמלות, אני לא אעשה חוק כזה ש - - -

<משה מונטג: אני אגיד ממה זה נולד.

<משה מונטג: אמרו לנו בוועדה בצורה הברורה ביותר.

<משה מונטג: הם לקחו את המודל של הגמ"ח המרכזי שמקבל תרומות מאנשים וההלוואות ניתנות אך ורק לילדי התורם ולא לתורם עצמו, כדי לפתור את בעיית הריבית.

<משה מונטג: זה דבר שמותר מבחינה הלכתית.

<משה מונטג: בא צוות של הוועדה של - - - ואמרו לנו בצורה המפורשת ביותר: מכיוון שאנחנו לא רוצים שהגמ"ח המרכזי יהיה מחוץ לחוק הגמ"חים, מכיוון שהגמ"ח המרכזי הרי לא לוקח פיקדונות מאנשים, הוא חי מתרומות, והתרומות האלה מזכות את ילדי התורם בהלוואה, לכן אנחנו רוצים להכניס אותו להגדרה של פיקדון כדי שייכנסו לגמ"ח.

<משה מונטג: לכן יש פה את כל הסלט ולכן נוצר המצב הזה.

משה גפני: אתה אומר "סלט" כבר בפעם השלישית.

משה גפני: יש לי שאלה.

משה גפני: אחרי שעשית פרסום לגמ"ח המרכזי, אחרי שהסרת בדיוק את הטובות שאתם עושים לאנשים, וזה נכון, אני מדבר על משהו אחר לגמרי, ולא ענית לי אפילו חצי מילה.

משה גפני: אני רוצה לדעת האם מבחינה הלכתית שאלתם רב מוסמך האם מה שכתוב פה, בסעיף הזה, לא מכניס אותנו לבעיות של ריבית.

משה גפני: עמלה זה ריבית או לא ריבית?

משה גפני: מי יגיד איך צריך לנסח?

<משה מונטג: אנחנו יכולים להביא ניסוח הלכתי שמוסכם מבחינה הלכתית על הרב גלבר שהוא אחד מ - - -

משה גפני: מה עשיתם עד עכשיו?

משה גפני: בזה לא דנתם?

משה גפני: לא שאלתם?

<משה מונטג: יש לנו ניסוח - - - ההגדרות שהרב נתן לנו זה להתרחק מהמילה של "פיקדון", להתרחק מההגדרה של תרומה באופן כזה שהתרומה הזו שמתקבלת נחשבת כתרומה ייעודית ויחשיבו אותה כפיקדון.

<ברוך לוברט: אני מציע, כיוון שזה נושא שאנחנו מתכוונים לדון אתם עליו ביום ראשון בישיבה, אז אולי נעשה קודם כל את הדיון בינינו, ובישיבה הבאה - - -

משה גפני: טוב, זה כבר מתחיל להימשך הרבה יותר מדי זמן.

משה גפני: אני מבקש מכם עבודה.

משה גפני: אתם כמה גמ"חים שנמצאים בעניין הזה, שכל אחד ייקח על עצמו פרויקט.

משה גפני: הנושא של הריבית הוא הדבר הכי רגיש.

משה גפני: אני לא יכול להעביר חוק כשלא ברור לי לחלוטין שהוא נכון מבחינה הלכתית.

משה גפני: הגמ"חים בנויים מבחינה הלכתית על זה של מניעת ריבית.

משה גפני: מה זה ריבית?

משה גפני: צריך להגדיר את זה באופן מדויק כמו שהתורה אומרת.

יצחק וקנין: ההצעה שלי, ואני אומר את זה מניסיון בדברים אחרים, זה חוק לא פשוט.

יצחק וקנין: זה חוק שצריך להיכנס לתוכו ואני חושב שאתם צריכים לעבוד יותר ביחד לפני שאתם מגיעים לפה, לוועדה.

יצחק וקנין: אני אומר לכם שזה ייתן לכם הכנה, כך שבתוך הוועדה אתם לא תעשו שיעורי בית על הדברים שאתם מתווכחים עליהם ושאתם כן מסכימים או לא מסכימים עליהם.

יצחק וקנין: מה שקורה – שאנחנו באים לפה ואנחנו צריכים לפתור לכם את כל הבעיות וכל הדילמות תוך כדי עבודה.

יצחק וקנין: אם לא יתנהל פה דין ודברים ביניכם - - -

משה גפני: מתנהל.

יצחק וקנין: לא, מחוץ לוועדה.

משה גפני: מחוץ לוועדה, מתנהל.

יצחק וקנין: אני לא יודע עד כמה זה רציני.

משה גפני: מתנהל, מתנהל.

משה גפני: לאחרונה באינטנסיביות.

משה גפני: אתה צודק.

משה גפני: איזה סעיף אתה רוצה שנדלג עליו?

<ברוך לוברט: רק על ההגדרה של ריבית.

<ברוך לוברט: נמשיך אחרי זה.

<ברוך לוברט: יש הגדרה אחרי זה.

משה גפני: עוברים ל "רישיון בסיסי"?

משה גפני: מונטג, אני מבקש לשאול רב מוסמך, שאחרי זה תגיד לי באוזן עם מי התייעצתם.

משה גפני: בסדר?

משה גפני: לגבי ההלכה.

<ברוך לוברט: "רישיון בסיסי" - רישיון לעיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות שאינו היקף פעילות נרחב; "רישיון מורחב" – רישיון לעיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב;" רישיון בסיס זה עד היקף פעילות נרחב, ורישיון מורחב זה החל מהיקף פעילות.

<שגית אפיק: הגדרה של "רישיון" אתה לא צריך?

<ברוך לוברט: "רישיון" – רישיון לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית שניתן לפי פרק זה, בין שהוא רישיון בסיסי ובין שהוא רישיון מורחב".

<ברוך לוברט: הגדרה של "שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית" - קבלת פיקדונות ומתן אשראי כאחד, הנעשים דרך עיסוק, ובלבד שהפיקדונות והאשראי אינם נושאי ריבית".

<ברוך לוברט: זו הגדרה שאומרת, למעשה – בסופו של דבר, בשביל להיכנס לחוק שלנו אתה צריך במקביל לתת פיקדונות ולתת אשראי כאחד, אתה צריך לעשות את זה דרך עיסוק, לא בצורה חד פעמית , וכמובן שאנחנו מדברים על פיקדונות ואשראי שהם ללא ריבית.

<ברוך לוברט: סעיף 25ב זה הסעיף שקובע את החובה לקבל רישיון.

<ברוך לוברט: חובת רישוי 25ב.

<ברוך לוברט: (א) יחיד וכן עמותה או חברה לתועלת הציבור שאינן תאגיד בנקאי, לא יעסקו במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, עד היקף פעילות בנקאי, אלא אם כן בידם רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, ובהתאם לתנאי הרישיון.

<ברוך לוברט: (ב) מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) לא יעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב, אלא אם כן בידו רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: (ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), מי שבידו רישיון כאמור בסעיף קטן (א) רשאי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות נרחב, גם אם אין בידו רישיון מורחב, אם הגיש בקשה לקבלת רישיון מורחב עד תום 30 ימים מהמועד שבו היקף פעילותו היה להיקף פעילות נרחב וכל עוד מתקיימים בו שניים אלה: (1) טרם ניתנה החלטה בבקשתו לקבלת רישיון מורחב; (2) היקף פעילותו אינו עולה על פי שניים מהיקף הפעילות הנרחב המזערי הנדרש לקבלת רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: (ד) על אף הוראות סעיף קטן (א) והוראות סעיפים 21 ו־22א לחוק הבנקאות (רישוי), עמותה או חברה לתועלת הציבור, בעלת רישיון כאמור בסעיף קטן (א) שהוא רישיון מורחב, רשאית להמשיך ולעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית בהיקף פעילות בנקאי, אף שאינה תאגיד בנקאי, אם הגישה לנגיד בנק ישראל בקשה לקבלת רישיון לפי חוק הבנקאות (רישוי), לפני המועד שבו היקף פעילותה היה להיקף פעילות בנקאי, וכל עוד מתקיימים שניים אלה: (1) נגיד בנק ישראל טרם נתן את החלטתו בבקשה לקבלת רישיון לפי חוק הבנקאות (רישוי); (2) היקף פעילותה אינו עולה על 110% מהיקף הפעילות הבנקאי המזערי הנדרש לקבלת רישיון לפי חוק הבנקאות (רישוי).

<ברוך לוברט: אני אסביר.

<ברוך לוברט: שתי הוראות מעבר.

<ברוך לוברט: מה קורה בסיטואציה שבה גמ"ח עובר מהיקף פעילות קטן להיקף פעילות נרחב, ובין אם הוא עובר מנרחב לממש להיות תאגיד בנקאי.

<ברוך לוברט: יש איזושהי הוראת מעבר שמאפשרת לו להמשיך את הפעילות במהלך תקופה מסוימת אם התקיימו התנאים, כדי לא לעצור את הפעילות שלו, עד שהוא יקבל או החלטה לגבי שמגיע לו רישיון מורחב, או רישיון כתאגיד בנקאי מבנק ישראל.

<שגית אפיק: אין לכם הערות לסעיף הזה?

<יובל שלהבת: ההתלבטות עם ה "באפר" של 10% הוא מספיק – זה גבולי, אנחנו חושבים, אבל אנחנו מבינים את הדאגות מהצד של בנק ישראל והאוצר, ולכן אני חושב שאנחנו נחייה עם זה.

<קריאות: - - -

<צביקה זאבי: אם אני מקביל את זה בקפיצה ממדרגה למדרגה, אתמול בסיכום דיברו על 20%, אז אולי כדאי באמת גם להביא את זה גם לפה.

<ברוך לוברט: לא, זה לא רלבנטי.

<ברוך לוברט: מדברים על 300 מיליון שקלים.

<צביקה זאבי: לגמ"ח שכבר מגלגל 3 מיליארד.

<צביקה זאבי: היום כולם רחוקים מזה.

<ברוך לוברט: לכן אני אומר – כבר כשהוא מגיע ל-2.5 מיליארד כדאי שיתחיל להתחיל לעשות הליכים לרישוי מול בנק ישראל, כדי שכאשר הוא יגיע ל-3.3 מיליארד הוא יהיה מוכן.

<יוסף שימל: קיבלתי עכשיו חד פעמי פיקדון ואני נותן לך עכשיו עוד מיליון שקל לשנתיים.

<יוסף שימל: בשנתיים האלה הוא צריך להיות מורחב.

<יוסף שימל: אחרי שנתיים צריך להחזיר לו את הכסף.

<יוסף שימל: אני יכול לחזור לרגיל?

<ברוך לוברט: ודאי.

<שגית אפיק: כן, אפשר לעבור.

<שגית אפיק: אין מניעה.

יצחק וקנין: כלומר, גמ"ח יכול לעבור ממצב למצב – ממורחב ל - - -

<שגית אפיק: והפוך.

<ברוך לוברט: גם גמ"ח יכול להחליט בתחילת הדרך שהוא מתאגד, כדי לא - - - זו גם אפשרות.

<יובל שלהבת: שאלה – בניסוח הזה עולה, לכאורה, שחברה שהיא לא לתועלת הציבור כן יכולה לתת רישיון.

<יובל שלהבת: תבדקו שהניסוח הוא בסדר, מבחינתכם.

<יובל שלהבת: קבעתם שיחיד, עמותה וחברה לתועלת הציבור חייבים ברישיון - - -

<ברוך לוברט: שאינם תאגיד בנקאי.

<יובל שלהבת: זה ברור.

<יובל שלהבת: מה שאני אומר זה שמישהו יכול לפרש את זה ככה שדווקא חברה בע"מ כן יכולה לעשות את זה, בלי מגבלה, בלי רישיון – תבדוק את הניסוח שלכם.

<ברוך לוברט: אבל אז היא תאגיד בנקאי לפי חוק - - -

<קריאות: - - -

<ברוך לוברט: הוא חייב ברישוי לפי חוק הבנקאות.

<סימה שפיצר: לכן אנחנו דורשים כל הזמן את ההתאמה לחוק הבנקאות (רישוי), כי מה שלא נכנס בגמ"חים הוא בהגדרה בנק, הוא צריך את הרישיון.

<יובל שלהבת: אם אתם שלמים עם זה אין לנו בעיה.

<ברוך לוברט: סייגים לחובת הרישוי 25ג.

<ברוך לוברט: חובת הרישוי לפי סעיף 25ב לא תחול על אלה: (1) מבטח כהגדרתו בחוק הפיקוח על הביטוח; (2) חברה מנהלת כהגדרתה בחוק הפיקוח על קופות גמל.

<ברוך לוברט: סוגי הרישיונות 25ד.

<ברוך לוברט: רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית יכול שיהיה רישיון בסיסי או רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: תנאים למתן רישיון בסיסי 25ה.

<ברוך לוברט: (א) המפקח רשאי לתת רישיון בסיסי למבקש שמתקיימים לגביו כל אלה:

אחד מאלה: (א) יחיד שהוא בגיר, אזרח ישראלי או תושב ישראל, שלא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל; (ב) עמותה או חברה לתועלת הציבור שבית המשפט לא מינה לה כונס נכסים ולא ציווה על פירוקה ואחד לפחות מנושאי המשרה בה הוא אזרח ישראלי או תושב ישראל; (2) למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון בסיסי, בהתאם להוראות סעיף 37 ולתוספת, הכול לפי העניין; (3) מבקש הרישיון, ואם הוא יחיד – גם בעל השפעה בו, לא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, וכן לא הוגש נגדו כתב אישום בעבירה כאמור שטרם ניתן בעניינו פסק דין סופי, ולא מתקיימות לדעת המפקח נסיבות אחרות המטילות דופי ביושרו וביושרתו לפי אמות המידה שעליהן הורה לפי סעיף 4(ב); לעניין זה ובלי לגרוע מכלליות האמור – (א) יראו כל אחת מהעבירות המפורטות בסעיף 15(א)(3)(א) כעבירה שמתקיים בה האמור בפסקה זו, אלא אם כן מצא המפקח כי מתקיימים טעמים מיוחדים הנוגעים לנסיבות ביצוע העבירה ומידת חומרתה, שבשלהם אין מניעה לעיסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית; (ב) "הורשע בעבירה" – לרבות הורשע בעבירה דומה במדינה אחרת; (4) בנושאי המשרה של מבקש הרישיון מתקיימים התנאים למינוי ולכהונה של נושא משרה בבעל רישיון לפי פרק ה'; (5) לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – מתקיימים בבעל שליטה ובבעל עניין בו התנאים לקבלת היתר לפי פרק ד'.

אחד מאלה: (ב) מצא המפקח כי בשל טעמים שבטובת הציבור מבקש הרישיון אינו ראוי לעסוק במתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, רשאי הוא שלא לתת רישיון למבקש, אף אם מתקיימים לגביו התנאים שבסעיף קטן (א), ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה.

אחד מאלה: התנאים שאנחנו הקראנו הם תנאים שיש בכל הפרקים בחוקי הפיקוח.

אחד מאלה: אנחנו כמובן מבקשים שיהיה מדובר במי שהוא יחיד או עמותה – שיהיה לו את ההון העצמי - - -

<שגית אפיק: מה הוא ההון העצמי המזערי?

<קריאה: הנושא הזה עדיין פתוח.

<שגית אפיק: אין הסכמות ביניכם.

<שגית אפיק: נגיע לזה בהמשך.

<שגית אפיק: יש לי שאלה על סעיף קטן (ב).

<שגית אפיק: תן לנו דוגמה למצב שבו לא יינתן רישיון על אף שמתקיימים התנאים מטעמים שבטובת הציבור.

<שגית אפיק: איך אתם מפרשים מה גדר שיקול הדעת, פה?

<ברוך לוברט: זה סעיף כללי שיש לנו אותו בכל הרגולציה.

<לימור תוסייה כהן: דובר בזמנו על גורמים עבריינים שהם מבקשים את האישור.

<לימור תוסייה כהן: זה סעיף שנולד במסגרת הגיבוש ל חוק נותני אשראי, חוק שירותים פיננסיים, אבל אלה הדברים שהוא נועד לתת להם מענה.

<לימור תוסייה כהן: אני מניחה שהציבור כאן אינו כזה אבל אנחנו חייבים את התנאי הזה כי הפלטפורמה תהיה פלטפורמה כללית, היא לא נועדה לתת מענה רק לגמ"חים מהסוג שאנחנו רואים פה, ולכן החשיבות שבהגדרת שיקול הדעת בהקשרים האלה.

<יובל שלהבת: אין לנו התנגדות לזה אבל חשבנו שאת הקריטריונים, את ההנחיות – יעשו בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.

<ברוך לוברט: זה נמצא.

<ברוך לוברט: אני מפנה לסעיף קטן (3) לגבי יושרתו – אז יש: "...

<ברוך לוברט: לפי אמות מידה אשר עליהן הורה המפקח לפי סעיף ב..." שזה סעיף ששם דרושה התייעצות עם הוועדה המייעצת.

<שגית אפיק: אבל עכשיו מדברים על סעיף קטן (ב)- "...

<שגית אפיק: מצא המפקח שבשל טעמים שבטובת הציבור רשאי הוא שלא לתת לו רישיון".

<שגית אפיק: זה שונה.

<שגית אפיק: מבקשים שגם כאן תהיה התייעצות.

<ברוך לוברט: אבל פה, בניגוד לסעיף ההוא – אפשר לקבוע פה שאם יהיו כללים הם יהיו בתיאום עם הוועדה המייעצת, אבל פה גם יש שיקול דעת - - -

<שגית אפיק: בנוסף למפקח, ספציפית.

<משה מונטג: אני אומר שיש טיפה בעייתיות ברגע שמשאירים את הסעיף הזה עמום.

<משה מונטג: הרי בכל הסעיפים לפני כן יש הגדרות ברורות, ואף אחד לא יכול להתווכח על ההגדרות האלה.

<משה מונטג: אבל משהו שמצא המפקח "בשל טעמים שבטובת הציבור" שהוא לבד יבוא ויחליט, בפרט כשגמ"חים, כמו שהוסבר בעבר, הרבה מאוד מהם מבוססים על אמון אישי בבעל הגמ"ח.

<משה מונטג: ברגע שיש החלטה כזו להזיז אותו מתפקידו בלי הגדרה, זה דבר שיכול להפיל גמ"ח, כי כל המפקידים נתנו אמון בבן אדם, כל הביטחונות שלהם זה האמון שהם נותנים בו, ולכן, להשאיר כאן, לקחת מכל נותני האשראי את ההגדרה הזו – ששם זה לא עניין בבן אדם דווקא באופן אישי, זה לא משנה מי מנהל הסניף או מי המנהל נותן האשראי, אלא מי המנגנון שנותן ומה הביטחונות שיש להם – גמ"חים בנויים על אמון לתת למפקח את שיקול הדעת הרחב בלי הגדרה מסוימת – זה קצת בעייתי מבחינתנו - - -

<שגית אפיק: שים לב שמלכתחילה – זאת אומרת, כשהוא פונה לקבל את הרישיון.

<שגית אפיק: זה עוד לפני שהוא מנהל את הגמ"ח, נותן את הכספים וכו'.

<שגית אפיק: זה מלכתחילה.

<שגית אפיק: הוא צריך לפנות לקבל רישיון ורשאי המפקח לדחות אותו.

<לימור תוסייה כהן: אם מדובר באדם שהורשע בהפרת אמונים אתם עדיין מאמינים שיש - - -

<שגית אפיק: אבל את זה פותר לך סעיף (3).

<קריאות: - - -

יצחק וקנין: אני חושב, לטענה שלך – יש פה בסעיף ב, בסעיף קטן (א): "...

יצחק וקנין: ובלבד שנתן לו הזדמנות לטעון".

יצחק וקנין: גם אם הוא אומר לו לא הוא נותן לו את האפשרות לטעון למה לא.

יצחק וקנין: הוא לא אומר "לא" ובזה גמר את העניין, הוא נותן לו אפשרות.

יצחק וקנין: ההבחנה פה היא בגמ"ח חדש שרוצה להיפתח, ואז אתה בא לפני אותו גורם שאומר לך – לפי מה שמונח לפני יש א,ב,ג,ד.

<מאיר דמן: על גמ"ח חדש זה מקובל.

<מאיר דמן: על גמ"ח שקיים - - -

<שגית אפיק: אני מציעה שלגבי גמ"ח קיים לא ניתן כזה שיקול דעת אלא נעשה כללים שיהיו יותר בהירים גם ביחס לעניין הזה.

<שגית אפיק: כללים יותר סגורים מאשר שיקול דעת.

<מאיר דמן: אני רוצה להוסיף שאין גמ"ח שאין - - - אין אדם שמחליט שהוא הולך לפתוח גמ"ח של 100 מיליון שקל.

<מאיר דמן: יש אדם שמחליט לפתוח גמ"ח קטן, הוא גדל עם הזמן ואז הוא יבוא ויבקש רישיון – זאת אומרת, כשהוא כבר נמצא בתוך הסיפור הזה.

<מאיר דמן: זה דבר אחד.

<לימור תוסייה כהן: - - - אנשים נותנים פה אמון, הם לא מודעים לכך שיש דוח חקירה פלילי ועבירות חמורות.

<לימור תוסייה כהן: ואז – מה הטענה?

<קריאות: - - -

<שגית אפיק: הם אמרו כאן שמטעמים שבטובת הציבור, אם אני מבינה נכון – זה שיקול דעת מצומצם למדי.

<שגית אפיק: הם מתכוונים למקרים של עבריינים, מקרים מאוד מאוד מסוימים, כי תנאי כשירות קבועים בחוק וברגע שאתה עומד בתנאי כשירות אין למפקח שיקול דעת שיורי לדלג על כל החוק.

<משה מונטג: יש גם חברי כנסת שנמצאים בחקירה, וגם ראשי ממשלה וגם שרים, ולא בשביל זה מדיחים אותם באותו הרגע ואומרים שהם לא כשירים לטובת הציבור.

<משה מונטג: יש כללים מאוד מאוד ברורים במדינה לדברים האלה.

<משה מונטג: לכן לא צריכה להיות כאן בהגדרה - - - במשהו שהוא קיים.

<משה מונטג: משהו שהוא חדש – אני מסכים עם הסעיף, אבל גמ"ח קיים – זו הדחה, הדחה לפני כתב אישום והשאלה היא מה קורה בשאר המקרים.

<משה מונטג: צריך להתייחס לנושא הזה.

<משה מונטג: שלא תהיה הדחה, כשגמ"ח נופל – זה פוגע - - -

יצחק וקנין: הבנו את הנקודה.

יצחק וקנין: אמרנו שלגבי הנושא של גמ"ח קיים הניסוח יהיה כמקובל, בצורה הגיונית וסבירה, כדי שהגמ"ח הזה יוכל להמשיך ולהתקיים.

יצחק וקנין: שתיים – גם לא ניתן את האפשרות למצב הפרוץ הזה שמישהו הורשע בפלילים ועכשיו הוא צריך לקבל רישיון, והוא כבר גמ"ח כמו שהוא אומר, או שהוא הורשע, או שזו עבירה שכלולה בה מרמה – אי אפשר לתת לאחד כזה לנהל גמ"ח.

<קריאה: ברגע שיש הרשעה בפלילים אין ויכוח.

יצחק וקנין: זו הכוונה.

יצחק וקנין: אני לא חושב שיש פה איזו כוונה נסתרת של מישהו לא לתת לאותו גמ"ח להתנהל.

יצחק וקנין: הדברים ברורים לנו.

יצחק וקנין: יש גם עניין לשמור על המערכת הזו, שלא תהיה פרוצה לכל דיכפין.

יצחק וקנין: אלה מגבלות שאולי אפילו אתם צריכים אותם יותר מאשר אנחנו.

<לימור תוסייה כהן: כמובן שמקובל שנדבר על זה במסגרת הוראו המעבר ונהדק אולי יותר את הקריטריונים למתן אישור, אבל זה לא - - -

יצחק וקנין: - - -

<לימור תוסייה כהן: בסדר גמור, אדוני.

<לימור תוסייה כהן: מתווה ההסדרה שבחוק הוא מתווה הסף, לא שאפשר להכניס לכל סעיף של שיקול דעת מה שעולה על הדעת.

<לימור תוסייה כהן: לא כך הדברים עובדים.

<לימור תוסייה כהן: - -

יצחק וקנין: הדברים ינוסחו בהתאם.

<לימור תוסייה כהן: - - כללית שאמורה לפעול בהגינות, בסבירות – כלומר, כל החובות של המשפט המנהלי חלות עליה.

<לימור תוסייה כהן: הדברים הם לא באוויר.

<לימור תוסייה כהן: מה שרציתי לומר – הדברים לא מתמצים רק בהרשעה פלילית.

<לימור תוסייה כהן: לפעמים יש חקירות, יש שלבים מקדמיים, מידע מודיעיני, כל מיני דברים שלהם הסעיף הזה בא לתת מענה, ואי אפשר להתעלם מהם.

<קריאות: - - -

<משה מונטג: שזה לא מקובל.

<משה מונטג: יצא בוואטסאפ איזה שם, נפתחה חקירה ואז הפגיעה היא - - -

<קריאות: - - -

<משה מונטג: נפתחה חקירה כלפי מנהל בנק.

<משה מונטג: סוגרים את הבנק?

יצחק וקנין: ברור לי וברור לך, גם אנחנו מבינים שאם אין הרשעה פלילית לא יכול להיות מצב - - -

<קריאות: - - -

יצחק וקנין: דעתי ברורה.

יצחק וקנין: הסעיף הזה בא להגן על כלל המערכת, אבל בוודאי שאם מדברים פה על חקירה כנגד מישהו שבזה אני שולל לו רישיון – זה לא בא בחשבון, כי זו לא המציאות.

יצחק וקנין: מספיק שיהיה לי חשבון עם גמ"ח שלא נתן לי הלוואה – אני אלך למשטרה ואתלונן.

יצחק וקנין: כתבה בעיתון – נגמר הסיפור.

יצחק וקנין: אני חושב שפה הניסוחים צריכים להיות ברורים כדי לא לשפוך את התינוק עם המים.

משה גפני: מישהו רוצה לרוץ לראשות ממשלה, ונפתחה נגדו חקירה.

משה גפני: הוא יכול להתמודד?

משה גפני: התשובה היא – כן.

משה גפני: פעם חקירה היתה נושא.

משה גפני: היום אנחנו נמצאים במצב שחקירה היא דבר נפוץ, לצערי הרב.

משה גפני: עובדה גם שחלק גדול מהחקירות לא מניבות כלום.

משה גפני: לא קורה שום דבר, אבל המשטרה חייבת לעשות את תפקידה.

משה גפני: אם אנחנו קובעים בחוק שאדם לא יכול לעשות איזושהי פעולה בגלל שהוא היה בחקירה, אנחנו יוצרים פה נורמה מאוד קשה.

משה גפני: אני בעד זה שמנהלי הגמ"חים יהיו אנשים ישרים ושגם ראשי ממשלות ושרים, אבל אם את מונעת ממישהו לעשות פעולה כלשהי בגלל שהיתה נגדו חקירת משטרה, יצרנו פה נורמה שאני לא מתכוון להסכים אתה.

משה גפני: זה לא קשור לגמ"חים, זה על כל דבר.

<לימור תוסייה כהן: אנחנו במשרד המשפטים אמונים על חזקת החפות ואין שום כוונה לעשות דברים מהסוג שאדוני דיבר עליהם.

<לימור תוסייה כהן: מצד שני, לא דובר על כל חקירה פלילית, אבל אם יש מידע בידי הרגולטור על זה שכלפי אותו אדם שעכשיו מבקש רישיון – יש חקירה פלילית בשלבים מתקדמים על מרמה והפרת אמונים.

<לימור תוסייה כהן: האם, לשיטתו של אדוני, צריך לתת רישיון לגוף כזה?

<לימור תוסייה כהן: לאדם כזה?

משה גפני: אם הוא הורשע – לא.

<לימור תוסייה כהן: לא, לפני שהוא הורשע.

<לימור תוסייה כהן: מידע מודיעיני על חקירה משמעותית.

משה גפני: לפני שהוא הורשע?

משה גפני: אתם עושים רגולטור שהולך גם לחפש מודיעין?

<לימור תוסייה כהן: אנחנו עושים פה רגולציה שנועדה לשמור על כספי מפקידים ולכן החשיבות היא בזה שאם יש מידע או חקירה - - -

משה גפני: מידע שמה?

<לימור תוסייה כהן: מידע שמדובר בגורם עבריין, או - - -

משה גפני: אם יש מידע שהאיש הזה אינו ראוי להיות מנהל גמ"ח, אז הוא צריך לשמוע אותו ולקבל החלטה.

משה גפני: לא על זה מדובר.

<לימור תוסייה כהן: ההחלטה תתקבל, כמובן, בכפוף לחובת שימוע.

<לימור תוסייה כהן: אין שום בעיה.

<לימור תוסייה כהן: אבל השאלה אם אדוני חושב שלא צריך להיות שיקול דעת במקרים האלה.

<שגית אפיק: מה שכתוב היום בסעיף – "...

<שגית אפיק: בשל טעמים שבטובת הציבור".

<שגית אפיק: אז קודם כל, אמרנו - - -

יצחק וקנין: זה יותר מדי רחב.

<שגית אפיק: נכון.

<שגית אפיק: אז קודם כל אמרנו שאנחנו לא יודעים - - - קודם כל אמרנו שתהיה הבחנה בין - - -

<לימור תוסייה כהן: צריך לקחת בחשבון שציבור המשתתפים בדיון הזה הוא לא הציבור הכללי, ויכול להיות שברגע שנעצרת הפלטפורמה לפעילותם של גופים מהסוג הזה יבואו אנשים שנמנים על ציבורים אחרים ויבקשו להשתמש בה, ואנחנו צריכים כלים - -

<קריאה: הלבנת הון.

<לימור תוסייה כהן: ואנחנו צריכים כלים רגולטיבים למנוע מהשוק הזה להפוך למה שיש לנו עכשיו בנש"מים.

<לימור תוסייה כהן: חד משמעית.

<שגית אפיק: אבל זה עוד יותר מחדד את זה שגמ"חים קיימים - - -צריך לחול עליהם באמת, רק עם קריטריונים מאוד ברורים.

<לימור תוסייה כהן: אבל מה שאמרנו על גמ"חים קיימים, שממלא מקום היושב-ראש סגר שנדבר עליהם במסגרת הוראות המעבר וננסה להדק את ההתניות.

<לימור תוסייה כהן: בסדר, אפשר לדבר על זה, אבל כשיקול דעת רחב למתן רישיונות לגופים מהסוג הזה – כן, אנחנו חושבים שזה אחד הדברים שגם הוועדה צריכה לתמוך בהם.

משה גפני: אני לא חושב שזה נכון לתת למפקח כר נרחב לפעולה.

משה גפני: לפעמים גם המפקח הוא איש לא ישר.

משה גפני: הוא יכול לבוא ולהגיד למפקח גמ"ח – אתה רוצה שאני אפסול אותך?

משה גפני: גם זה אפשר.

משה גפני: אי אפשר למשוך את החבל יותר מדי.

<קריאה: אפשר, אולי, להשתמש בוועדה המייעצת בהקשרים האלה.

<קריאה: אפשר למצוא פתרונות.

משה גפני: אם מגדירים את הדברים שעל פיהם הקריטריונים, שעל פיהם יכול לפתוח בהליך כזה, מגדירים את זה בדיוק ולא נותנים לו כר נחרב לפעולה ואופק כזה רחב, אז בסדר, צריך לנסח את זה מאוד מהודק.

משה גפני: אני בעד זה שמנהלי הגמ"חים יהיו אנשים ישרים, ולפי דעתי הם אנשים ישרים, עוסקים בדבר שהוא כולו טובת השני.

משה גפני: בסדר, אני לא רוצה שיפול לשם איזה מישהו שהוא איש פלילי, אבל צריך להגדיר את זה.

משה גפני: לא להפוך דרך אותו אחד או אפילו קבוצה קטנה, להפוך את כולם לחשודים.

משה גפני: אי אפשר לעשות את זה.

משה גפני: את תוכלי לנסח דבר כזה?

<שגית אפיק: בהוראות המעבר בוודאי, אבל ביחס לגמ"ח חדש שעומד להירשם – אני מבינה שזו הוראה שיש לכם - - -

<ברוך לוברט: אז אני אסביר – יש לנו הוראה שנמצאת בכל רגולציה, אצל כל הרגולטורים הפיננסיים, לפחות אצלנו בשוק ההון, אני לא יודע אם נעשה שימוש במקרה הזה בחברות ביטוח או קופות גמל.

<ברוך לוברט: אני יודע שכן נעשה שימוש בסעיף הזה במקרה של change.

<שגית אפיק: אז איך הפרשנות שם?

<שגית אפיק: איך פורש הביטוי הזה?

<ברוך לוברט: בסופו של דבר החוק מדבר רק על הרשעה או אי הרשעה.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר יש הרבה מקרים של כתבי אישום שאפשר לעשות שימוש בסעיף הזה.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר, כשיש כתב אישום זו מדרגה, ויש בסיס, גם כשיש חקירות וכשיש ממצאים מבוססים כשכבר רואים שמדובר בגורם עברייני – מפקח לא יכול, או אסור לו, בעצם, להתעלם מהמידע זה.

<שגית אפיק: אפשר לעשות את זה במקרה של גמ"חים חדשים אולי בהתייעצות עם הוועדה המייעצת – זה יכול להתאים?

<ברוך לוברט: כן, יש אפשרות.

<ברוך לוברט: אפשר אולי לעשות איזה הוראות כלליות בוועדה המייעצת, אני לא שולל את זה.

<שגית אפיק: אני חושבת שגם כאן אפשר לתת, למקרה קונקרטי.

<שגית אפיק: זה משהו שיכול לאזן את זה, בהחלט.

<אורנה ואגו: אצלנו זה בהתייעצות בוועדת רישיונות.

<קריאות: - - -

משה גפני: הישיבה תיפסק למשך 10 דקות.

משה גפני: אני מחדש את הישיבה.

משה גפני: תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב 25ו'.

<ברוך לוברט: תנאים ושיקולים למתן רישיון מורחב 25ו.

<ברוך לוברט: (א) המפקח רשאי לתת רישיון מורחב למבקש שמתקיימים לגביו, נוסף על התנאים האמורים בסעיף 25ה, כל אלה: (1) מבקש הרישיון הוא עמותה או חברה לתועלת הציבור;

משה גפני: זו האפשרות היחידה, עמותה או חברה לתועלת הציבור, או שיש דברים אחרים שאפשר להיות?

משה גפני: אין דברים אחרים?

<ברוך לוברט: (2) למבקש הרישיון הון עצמי מזערי כנדרש מבעל רישיון מורחב, בהתאם להוראות סעיף 37 ולתוספת, הכול לפי העניין; (3) מבנה התאגיד תואם את הדרישות לפי פרק ה'.

<ברוך לוברט: (ב) בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, עניינים אלה: (1) מטרותיו של מבקש הרישיון על פי מסמכי ההתאגדות שלו; (2) התכנית העסקית של מבקש הרישיון וסיכוייו להגשימה; (3) האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון; (4) שיקולים שבטובת הציבור.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, זו רשימת השיקולים שהמפקח צריך להביא בחשבון לפני שהוא נותן את הרישיון המורחב.

<שגית אפיק: אתם הזכרתם קודם שהתוכנית העסקית מפריעה לכם?

<יובל שלהבת: כן.

<יובל שלהבת: אל"ף, אנחנו חושבים שהמונח "תוכנית עסקית" לא כל כך מתאימה לגמ"חים בהקשר הזה.

משה גפני: אני גם חושב.

משה גפני: אני מציע להוריד את פסקה (2).

משה גפני: היא לא מתאימה לחוק הזה בכלל.

<ברוך לוברט: אנחנו הצענו – תוכנית עבודה.

משה גפני: מה זה תוכנית עבודה?

<ברוך לוברט: כמו בפרק המקביל שיש לנו על פלטפורמות P TO P, גם שם יש פלטפורמות חברתיות ללא ריבית.

<ברוך לוברט: יש תוכנית עבודה.

משה גפני: אני לא מבין את הסעיף הזה.

משה גפני: בוא נחזור עוד פעם: "מטרותיו של מבקש הרישיון על פי מסמכי ההתאגדות שלו".

משה גפני: מטרותיו זה לתת הלוואות ללא ריבית.

<שגית אפיק: איזו תוכנית עבודה יכולה להיות לו, הוא שואל, בעצם.

<ברוך לוברט: הוא מביא בחשבון את המטרות של אותו גוף כדי להחליט אם הוא ראוי לקבל רישיון מורחב או לא.

<ברוך לוברט: תוכנית עבודה – זה אומר בסופו של דבר אם הגוף הזה גדל, הוא הופך להיות בעל רישיון מורחב בגלל שהיקפי האשראי והפיקדונות שלו גדלים, ואנחנו רוצים לראות איזושהי תוכנית עבודה או תוכנית עסקית, איך הוא הולך להפעיל את העסק שלו, כדי שבאמת הלקוחות לא ייפגעו.

<ברוך לוברט: אנחנו רוצים לראות את האמצעים הכספיים, את מקורות המימון שלו.

<צביקה זאבי: זה דבר שהוא לא מוגדר.

<צביקה זאבי: השאלה אם זה לא פתח שמחר יבוא המפקח ויגיד – תוכנית עבודה צריכה להיות בסטנדרטים מסוימים, להפוך את זה למשהו מוכר.

<צביקה זאבי: אם זה משהו פשוט, כי בסופו של דבר גמ"ח מקבל פיקדונות ונותן הלוואות - - -

משה גפני: את פסקה (2) אני מבקש להוריד.

משה גפני: הוא צריך לבקש את האמצעים הכספיים, זה ברור לגמרי.

משה גפני: לא צריך לכתוב את זה.

משה גפני: אם המטרה של ההתאגדות הזו זה לא גמ"ח - - -

<ברוך לוברט: אנחנו לא בסעיף של מה שהוא מבקש.

<ברוך לוברט: אנחנו בסעיף על מה הם השיקולים, מה הוא יביא בחשבון.

משה גפני: אבל ברור שהוא שוקל את זה, מה השאלה?

משה גפני: אני מבקש להוריד את שני הסעיפים.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: בבואו להחליט על בקשה לקבלת רישיון מורחב הוא צריך לתת רישיון לגמ"ח.

משה גפני: זאת אומרת, הוא צריך לתת רישיון למטרה הזו.

משה גפני: אם זו לא המטרה הזו הוא לא נותן רישיון.

משה גפני: תוכנית העבודה – מה זאת תוכנית העבודה.

משה גפני: שני הסעיפים האחרונים זה בסדר.

<שגית אפיק: מה זה "שיקולים שבטובת הציבור"?

<שגית אפיק: אני לא מבינה את זה.

<ברוך לוברט: זה בהחלט עוד פעם אותה מתכונת שדיברנו עליה קודם – שיקולים שבטובת הציבור, בנסיבות מסוימות והקשרים שונים אנחנו רוצים למסור שיקול דעת לרגולטור שלא לאפשר בעל רישיון שהוא עדיין קטן להיות גדול.

<שגית אפיק: ואז הוא יישאר קטן, לגישתכם, או שהוא לא יהיה גמ"ח בכלל?

<ברוך לוברט: הוא לא יגדל.

<שגית אפיק: הוא לא יוכל, בעצם, לעבור לרמה ה - - - אבל "שיקולים שבטובת הציבור" כאן – אני חושבת שזה הרבה פחות מתאים.

<ברוך לוברט: אנחנו לא המצאנו פה שום דבר.

<שגית אפיק: פה זה בלי חובת שימוע?

<ברוך לוברט: זה שיקולים.

<ברוך לוברט: בסופו של דבר בעל הרישיון הגיש לי בקשה, כמובן שאני שומע אותו כי הוא זה שהגיש לי את הבקשה - - -

משה גפני: טוב, אני לא מסכים לסעיף הזה.

משה גפני: זה סתם.

משה גפני: יש לנו את כל התנאים שאנחנו קובעים בחוק.

משה גפני: זה ברור שהמפקח, ברגע שהוא בא לתת רישיון או שהוא בא לתת רישיון מורחב, הוא פועל על פי החוק הזה.

<לימור תוסייה כהן: אבל אדוני – מה, הוא לא יוכל להבין מה האמצעים הכספיים, מקורות המימון?

משה גפני: בוודאי שכן.

<לימור תוסייה כהן: הקושי שלי, וחשוב לי להגיד את זה אפילו לפרוטוקול, שעל רקע זה שלרגולטורים האחרים יש סעיף כזה מפורש ופה לא יהיה, שלא יגידו – הסדר שלילי, כי אין כוונה לייצר פה הסדר שלילי.

<לימור תוסייה כהן: הכוונה שיהיו לו אותם כלים - - -

משה גפני: אבל זה משהו אחר.

משה גפני: אנחנו עוסקים במשהו אחר, לא בצ'יינג'ים ולא באגודות אשראי.

משה גפני: אנחנו עוסקים פה בגמ"חים.

<לימור תוסייה כהן: בסדר גמור, אז הכוונה היא לא שהוא לא יוכל – הוא יוכל, זה לא יהיה כתוב, זה במסגרת הפעולות שלו.

משה גפני: בסדר, אבל שלא יהיה כתוב בחוק.

משה גפני: כתוב רק – אמצעים כספיים.

משה גפני: אפשר להשאיר את (1) אבל זה מיותר לגמרי.

משה גפני: זה סתם להכביר מילים.

משה גפני: מיותר לגמרי.

משה גפני: מדובר על חוק הגמ"חים.

משה גפני: לאדם היה גמ"ח בהיקף מסוים.

משה גפני: הוא ממשיך את אותו הדבר.

משה גפני: על זה החוק מדבר.

משה גפני: הוא לא מדבר על משהו אחר.

משה גפני: בסדר, סעיף (1) ו-(3) יישאר.

<ברוך לוברט: מבחינתנו יש חשיבות מאוד גדולה.

<ברוך לוברט: אנחנו מבקשים שגם תוכנית העבודה של מבקש רישיון - - -

משה גפני: אני לא מסכים.

משה גפני: 25ז.

משה גפני: (1) ו-(3) נשאר.

<לימור תוסייה כהן: אבל אז, אדוני, זה יוצר קושי יותר גדול.

<לימור תוסייה כהן: אם משמיטים רק חלק מהסעיף הזה ממש יוצרים רושם של הסדר שלילי.

<לימור תוסייה כהן: אדוני חושב שכל הסעיף הזה מיותר, אז בסדר.

<שגית אפיק: אבל זה מה שהוא אומר - - -

משה גפני: זה לא אותו הדבר כמו האחרים.

משה גפני: לא אותו הדבר.

<קריאות: - - -

משה גפני: אנחנו על כל סעיף מתווכחים.

משה גפני: הסעיף הזה, הפרק הזה, החוק הזה שונה מכל מה שהיה לפנינו.

משה גפני: מנהלי הגמ"חים יושבים והם מרוצים.

משה גפני: הם מרוצים כי הם מגיעים אתכם להסדרים רק הם שוכחים שלפני החוק הם לא היו חייבים כלום, לא היתה להם שום הגבלה.

משה גפני: אנחנו עכשיו מטילים עליהם הגבלות.

<לימור תוסייה כהן: הם מקבלים דברים לפני שהם בכלל מבקשים אותם, ברור שהם יהיו מרוצים.

משה גפני: לא.

משה גפני: אם אני הייתי מנהל גמ"ח ויושב שם – חבל על הזמן איזה עצבים היו לי.

<לימור תוסייה כהן: אני חושבת שאפשר לראות שהם כולם מאוד מרוצים מהדיון הזה ומהדיונים הקודמים.

<קריאות: - - -

משה גפני: די.

משה גפני: כולם יודעים שהחוק הזה שונה מאחרים.

משה גפני: מה זה, צ'יינג'ים?

משה גפני: זה אגודות אשראי?

משה גפני: זה ממשל תאגידי?

משה גפני: מדובר על בחור מתנדב שעושה טובות לאנשים.

<לימור תוסייה כהן: נכון.

<לימור תוסייה כהן: הוא עדיין נועד לקבוע מסגרת וצורה מסוימת.

משה גפני: בסדר, אני מחליט.

משה גפני: ועדת הכספים מחליטה פה אחד להוריד את שני הסעיפים האלה ולהשאיר את (1) ו-(3).

משה גפני: בסדר, מאה אחוז.

משה גפני: מותר לו.

משה גפני: מה השאלה?

משה גפני: נמשיך – בקשה לרישיון.

<ברוך לוברט: בקשה לרישיון 25ז.

<ברוך לוברט: על הגשת בקשה לרישיון יחולו הוראות סעיף 17(א) עד (ג), בשינויים המחויבים.

משה גפני: מה זה סעיפים (א) עד (ג)?

<קריאה: זה סעיפים מהחוק הקיים.

<שגית אפיק: אז בואו נעבור עליהם.

<ברוך לוברט: (א) בקשה לרישיון תוגש בטופס שיקבע המפקח ותכלול בין השאר את אלה: (1) תחומי העיסוק במסגרת השירות הפיננסי שבהם מבקש הרישיון מבקש לעסוק; (2) פרטי הזיהוי של מבקש הרישיון ושל נושאי המשרה בו;

<שגית אפיק: למה הכוונה "תחומי העיסוק"?

<שגית אפיק: זה לא ברור בגמ"ח מה העיסוק?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: הוא יבקש, הוא יבקש.

<ברוך לוברט: אנחנו נסתכל ונראה מה - - -

אני ממשיך: (3) לגבי מבקש רישיון שהוא יחיד – פרטי הזיהוי של בעלי ההשפעה בו; (4) לגבי מבקש רישיון שהוא תאגיד – פרטי הזיהוי של בעלי העניין ובעלי השליטה בו, ושיעור החזקתם באמצעי השליטה בו; (5) מקום פעילותו הראשי של מבקש הרישיון וכן מענם של הסניפים שברצונו להפעיל.

אני ממשיך: (ב) לבקשה לרישיון יצורפו מסמכים המעידים על קיום התנאים לקבלת רישיון, כאמור בסעיפים 15 או 16, וכן הצהרה ומסמכים כמפורט להלן, לפי העניין, ורשאי המפקח לדרוש ממבקש הרישיון נתונים ומסמכים נוספים הדרושים לדעתו לשם בחינת הבקשה: (1) הצהרה בדבר האמצעים הכספיים ומקורות המימון של מבקש הרישיון שתינתן בדרך שיורה המפקח; (2) היה המבקש תאגיד – המסמכים שעל פיהם התאגד והמסמכים שעל פיהם הוא פועל.

אני ממשיך: (ג) לבקשה לרישיון מורחב יצרף מבקש הרישיון גם את התכנית העסקית של התאגיד.

<קריאה: סעיף (ג) צריך לרדת.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: בחוק לא יהיה.

משה גפני: זה לא כל כך עקרוני, אבל זה מעצבן – צריך לדעת במה אנחנו עוסקים.

משה גפני: אי אפשר כל הזמן לחשוב מה עם האחרים, האחרים זה משהו אחר.

משה גפני: טוב, זה יורד.

משה גפני: הלאה.

<ברוך לוברט: החלת הוראות לעניין רישיון 25ח.

<ברוך לוברט: הוראות סעיפים 18 עד 22 ו־24 יחולו לעניין רישיון ובעל רישיון לפי פרק זה, בשינויים המחויבים, ולעניין בעל רישיון כאמור שהוא תאגיד תחול חובת הדיווח לפי סעיף 22(ב), בשינויים המחויבים, גם לעניין שינוי בצבר הפיקדונות.

<ברוך לוברט: סעיף 18 זה מתן רישיון – זה למעשה מסגרת של זמנים שמחייבת את המפקח לא למשוך זמן כשמגישים לו בקשה.

<ברוך לוברט: המפקח ייתן החלטה בבקשה שהוגשה בתוך 70 ימים מיום הגשת הבקשה ואם דרש מסמכים נוספים – 70 ימים נוספים.

<שגית אפיק: זה גם על גמ"חים קיימים וגם על בקשות עתידיות, בעצם?

<שגית אפיק: זאת אומרת, הפרק הזה, בעצם, אין עליו הוראות מעבר כלשהן?

<ברוך לוברט: לגבי גמ"חים קיימים עשינו - - -עשינו בפרקים האחרים הוראת מעבר לנושא הזה.

<שגית אפיק: אז אולי כדאי להתייחס גם לזה.

<שגית אפיק: בחוקים האחרים עשיתם הוראות מעבר?

<ברוך לוברט: כן, עשינו.

<שגית אפיק: מה, למשל?

<ברוך לוברט: לגבי הנושא הזה אני לא זוכר.

<ברוך לוברט: לגבי נושאים אחרים, אני חושב שדחינו את התוקף של זה לשנתיים הראשונות, לגבי קיימים.

<ברוך לוברט: אנחנו נבדוק.

<ברוך לוברט: סעיף 19– ברישיון יפורטו בין השאר תחומי העיסוק במסגרת השירות הפיננסי שרשאי בעל הרישיון לעסוק בהם.

<שגית אפיק: זה רלבנטי לגמ"חים?

<ברוך לוברט: נראה.

<שגית אפיק: אתם תשבו ביניכם, ואם אין צורך נוריד את הסעיף, נכון?

<שגית אפיק: אז לגבי 19 תשבו ביניכם לראות אם יש בו צורך.

<ברוך לוברט: סעיף 20 – "רישיון יינתן לתקופה בלתי קצובה".

<ברוך לוברט: זאת אומרת, אנחנו אומרים שככלל, הרישיון יינתן ללא מגבלה של זמן "...

<ברוך לוברט: ואולם המפקח רשאי להורות כי רישיון יינתן לתקופה שקצובה שלא תפחת משנה.

<ברוך לוברט: מפקח רשאי להורות כאמור לכלל בעלי רישיונות או לבעלי סוג מסוים מהם, אם מצא כי מתקיימים טעמים מיוחדים המצדיקים זאת, גם לבעל רישיון מסוים..." - - -

משה גפני: מה זה "לכלל בעלי הרישיונות"?

<ברוך לוברט: זאת אומרת, כשהוא נותן את הרישיונות האלה הוא יכול להגיד שגמ"ח מסוג מסוים - - -

משה גפני: אבל קראת שזה גם יכול להיות לכולם.

<ברוך לוברט: במקום לתת לסוג מסוים הוא יכול לתת גם לגוף ספציפי.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יכול להיות שיש בעיה עם רישיון - - -

משה גפני: בסדר, אבל קראת שהוא יכול גם להגיד לכולם שזה רק שנה.

משה גפני: איך הוא יכול לעשות את זה?

<ברוך לוברט: אל"ף, לפחות שנה.

<ברוך לוברט: לכלל בעלי הרישיונות מסוג מסוים.

משה גפני: מה זה "לכלל בעלי הרישיונות"?

משה גפני: למה?

<ברוך לוברט: אם הוא מחליט שהוא צריך ללמוד את השוק – הוא רגולטור - - -

משה גפני: לא מסכים לזה בשום פנים ואופן.

משה גפני: שילך ללמוד בישיבה.

משה גפני: את השוק הוא רוצה ללמוד?

משה גפני: אנחנו קובעים את החוק, זה לא מותנה בשום דבר.

משה גפני: זה יכול להיות ספציפית, למישהו.

משה גפני: לא לכלל בעלי הרישיונות.

<שגית אפיק: אז להוריד את "כלל בעלי הרישיונות"?

משה גפני: ברור.

משה גפני: נותנים סמכות למישהו שאני בכלל לא יודע איך קוראים לו.

<שגית אפיק: ואז המפקח רשאי להורות לגמ"ח מסוים.

<ברוך לוברט: או לסוג מסוים.

משה גפני: מה זה סוג?

<לימור תוסייה כהן: גמ"חים קטנים, גמ"חים - - -, גמ"חים לדיור - - -

משה גפני: לא מסכים.

משה גפני: עם כל הכבוד לו, הוא לא מקבל סמכות מעל למחוקק.

משה גפני: אם קבענו גמ"ח גדול, גמ"ח קטן וגמ"ח בינוני – הוא יכול רק גמ"ח מסוים שיש לגביו בעיה, להתנות את הרישיונות לשנה.

משה גפני: הוא לא יכול להתנות לסוג מסוים ולא לכלל בעלי הרישיונות.

משה גפני: זו לא הסמכות שלו, זו הסמכות שלנו.

<ברוך לוברט: אבל יכולה להיות סיטואציה.

<ברוך לוברט: נניח שיש גמ"חים שהם גם לדיור, ויש משבר דיור, אז הוא מחליט שהוא רוצה - - -

משה גפני: טוב.

משה גפני: אין לו סמכות כזו.

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

משה גפני: אתם מגזימים עם הסמכות הזו.

משה גפני: זה סמכות שלנו – יש גמ"ח גדול, יש גמ"ח בינוני, יש גמ"ח קטן.

משה גפני: יש משבר אז הוא יחליט אם כן לתת או לא לתת?

משה גפני: אם יש בעיה עם גמ"ח מסוים, הוא יכול להגיד ששנה הוא יבחן את הגמ"ח הזה.

<ברוך לוברט: 21.

<ברוך לוברט: (א) הודעה על מתן רישיון ועל תחומי העיסוק שבהם מורשה בעל רישיון לעסוק תפורסם באתר האינטרנט של המפקח.

<ברוך לוברט: (ב) בעל רישיון יציג העתק מהרישיון בכל אחד מסניפיו, במקום בולט לעין, ויציין את מספר הרישיון על כל שלט או בכל פרסום שלו וכן על כל מסמך שהוא מוציא.

משה גפני: מה סיכמנו בפעם הקודמת, לגבי האינטרנט?

<ברוך לוברט: שלא יהיה באינטרנט, אבל פה זה לכלל הציבור.

משה גפני: אז שיפורסם לציבור.

משה גפני: לא צריך את האינטרנט.

משה גפני: מה היה לפני זה?

משה גפני: תקרא עוד פעם.

<ברוך לוברט: 21.

<ברוך לוברט: (א) הודעה על מתן רישיון ועל תחומי העיסוק שבהם מורשה בעל רישיון לעסוק תפורסם באתר האינטרנט של המפקח.

משה גפני: תחומי העיסוק אמרנו שיורד.

משה גפני: גם את האינטרנט תוריד, ותקבע "פרסום לציבור".

<ברוך לוברט: בעיתונות?

משה גפני: כן.

<שגית אפיק: ואם נשאיר "יפורסם"?

משה גפני: יפורסם לציבור.

משה גפני: למה צריך להיכנס לפרט הזה?

<ברוך לוברט: אוקיי.

<ברוך לוברט: (ב) בעל רישיון יציג העתק מהרישיון בכל אחד מסניפיו, במקום בולט לעין, ויציין את מספר הרישיון על כל שלט או בכל פרסום שלו וכן על כל מסמך שהוא מוציא.

<ברוך לוברט: הלאה – לנו חשוב שתהיה חובה גם על בעל רישיון להודיע על שינוי שיש בפרטים שלו: 22.

<ברוך לוברט: (א) חל שינוי בפרט מהפרטים שמסר בעל רישיון למפקח במסגרת בקשתו לקבלת רישיון או במסגרת המסמכים שצורפו לה, או הוגש נגדו כתב אישום בעבירות לפי סעיף 15(א)(3), ידווח על כך למפקח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-10 ימים מהיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין; הוראות סעיף זה לא יחולו על שינוי בתכנית העבודה, למעט שינוי כאמור מהסוג שעליו יורה המפקח, ככל שיורה.

<ברוך לוברט: ככל שיהיה שינוי נוריד פה.

<שגית אפיק: אז הסיפה על תכנית העבודה יורד?

<ברוך לוברט: כן.

<ברוך לוברט: (א1) על אף הוראות סעיף קטן (א), לעניין דיווח על הגשת כתב אישום בעבירות לפי סעיף 15(א)(3) לא תחול החובה לצרף מסמכים כאמור בסעיף קטן (א).

<ברוך לוברט: (ב) חל שינוי בצבר האשראי של בעל רישיון למתן אשראי שהוא תאגיד, באופן המחייב אותו לשנות את ההון העצמי הנדרש לפי הוראות סעיפים 37 ו-38 והתוספת הראשונה, ידווח על כך בעל הרישיון למפקח בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-10 ימים מהיום שנודע לו על השינוי ויצרף את המסמכים הנוגעים לעניין.

<ברוך לוברט: אנחנו נתאים את ההפניות והתוספת.

<יובל שלהבת: ה-10 ימים נראה קצת קצר, בעיקר כשזה דברים שלא בודקים אותם באופן יום יומי.

<יובל שלהבת: בודקים אותם כשמכינים דוחות כספיים.

<שגית אפיק: צבר אשראי זה קצר, באמת.

<ברוך לוברט: שוב – אנחנו מדברים על התקופה מהיום שנודע לו.

<ברוך לוברט: כל זמן שלא נודע לו הוא לא צריך לדווח.

משה גפני: אבל 10 ימים זה באמת זמן קצר.

<ברוך לוברט: 10 ימים – הוא לא יכול לדווח?

<ברוך לוברט: עשרות גופים, מאות גופים - - -

משה גפני: צריך יותר.

<שגית אפיק: איך נודע לו על צבר אשראי?

<ברוך לוברט: זה הביזנס שלו.

<ברוך לוברט: אני מקווה ש - - -

<קריאות: - - -

משה גפני: אפשר 30 יום.

משה גפני: שוב, מדובר במקרים - - - זה לא העבודה שלו.

משה גפני: הוא מתנדב בעניין הזה.

משה גפני: הוא עובד בעבודה אחרת.

משה גפני: תהיו לארג'ים בזה.

<לימור תוסייה כהן: לכן אנחנו לא מדברים על כך הוא חייב להתעדכן באופן שוטף, אלא ברגע שנודע לו.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: 30 יום זה זמן שהוא לא אורך מדי, אבל הוא גם לא קצר מדי.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: אם הייתי משפטן הייתי אומר 30 יום.

מחילים. הלאה: 24.

מחילים. הלאה: (א) מי שרישיונו בוטל חייב למלא אחרי כל ההוראות החלות על בעל רישיון לפי חוק זה, כל עוד קיימות התחייבויות שנתן ללקוחות לפני ביטול הרישיון.

משה גפני: אתם עברתם על מה שהוא קורא?

משה גפני: אתם יודעים מה הוא קורא, או שזו פעם ראשונה שאתם רואים את זה?

<קריאה: כן.

<קריאות: - - -

<משה מונטג: - - -

<קריאות: - - -

<משה מונטג: אמרנו – אין מה לעשות, אנחנו צריכים להיכנס לכל החקיקה, מנסים לצמצם את הנזקים כמה שיותר.

<משה מונטג: אז לבוא ולהגיד שאנחנו מרוצים?

<לימור תוסייה כהן: אתה לא מרוצה?

<לימור תוסייה כהן: אתה יכול להגיד ליו"ר, אני בטוחה שהוא - - -

<משה מונטג: ואז מה נעשה אם אני לא מרוצה?

משה גפני: אני מבקש לדעת – לא מה לעשות, אלא – עם המצב הקיים, האם יש לכם הערות לגבי הסעיפים האלה, כן או לא.

אני ממשיך בקריאה: (ב) המפקח רשאי לתת למי שרישיונו בוטל הוראות בדבר ניהול עסקיו ככל שהדבר ייראה לו נחוץ כדי להגן על לקוחותיו שהתקשרו עמו לפני ביטול הרישיון; אין בהוראה כאמור כדי לפטור את מי שרישיונו בוטל מאחריותו למילוי התחייבות שנתן לפני ביטול הרישיון.

<שגית אפיק: אולי בהתייעצות עם הוועדה המייעצת, לגבי הרישה?

<שגית אפיק: הוראות לגבי ניהול עסקים - - -

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: זה הוראות ספציפיות.

<ברוך לוברט: אנחנו לא נכנס את הוועדה.

החוק שלנו: ביטול או התליה של רישיון 25ט.

החוק שלנו: (א) המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו בהתקיים האמור בסעיף 23(א)(1) עד (6), בשינויים המחויבים, וכן בהתקיים אחד מאלה: (1) טעמים שבטובת הציבור מצדיקים את ביטול הרישיון או את התלייתו; (2) היקף הפעילות של בעל הרישיון הוא היקף פעילות בנקאי ולא מתקיים האמור בסעיף 25ב(ד).

החוק שלנו: (ב) על ביטול או התליה של רישיון לפי סעיף זה יחולו הוראות סעיף 23(ב) עד (ד), בשינויים המחויבים.

החוק שלנו: " זה הסעיף שעוסק בסמכות של המפקח לבטל או להתלות את הרישיון.

החוק שלנו: אני מפנה לסעיף 23(א)(1) עד (6).

<שגית אפיק: תקרא אותו.

<ברוך לוברט: .

<ברוך לוברט: (א) המפקח רשאי לבטל רישיון או להתלותו בהתקיים אחד מאלה: (1) הרישיון ניתן על יסוד מידע כוזב או שגוי; (2) חדל להתקיים תנאי מהתנאים למתן רישיון המנויים בסעיפים 15(א)(1) עד (3) או 16(א), לפי העניין; (3) בעל הרישיון הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה או מהוראות המפקח או תנאי מתנאי הרישיון; (4) בעל הרישיון לא החל לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי או במתן אשראי, לפי העניין, בתוך שנתיים ממועד מתן הרישיון, או שהפסיק לעסוק בכך במשך תקופה כאמור; (5) היה בעל הרישיון תאגיד – הוא החליט על פירוקו מרצון או שבית המשפט מינה לו כונס נכסים או ציווה על פירוקו; (6) היה בעל הרישיון יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוכרז פסול דין ; זאת אומרת, רשימה של שיקולים.

משה גפני: עברתם על זה?

משה גפני: הערות, בבקשה.

<יובל שלהבת: סעיף (א)(3) קצת רחב בעינינו.

<יובל שלהבת: זה לא יכול להיות כל הוראה באשר היא, זה צריך להיות איזושהי הוראה מהותית.

<יובל שלהבת: צריכה להיות איזושהי מדיניות בהקשר הזה.

<יובל שלהבת: לא כל הוראה הכי קטנה של המפקח, לא משנה מה היא, היא עילה לביטול הרישיון.

<יובל שלהבת: צריך להיות איזשהו מנגנון של שימוע ואולי גם אפשרות של תיקון ההפרה, אם זו הפרה שאפשר לתקן אותה.

<ברוך לוברט: אבל יש את סעיף קטן (ב), ואת סעיף קטן (ג): (ב) סבר המפקח כי הפגם כאמור בסעיף קטן (א) ניתן לתיקון, רשאי הוא להורות לבעל הרישיון לתקנו.

<יובל שלהבת: נכון, אבל זה עדיין צריך להיות הוראה מהותית, לא הוראה קטנה ושולית.

<יובל שלהבת: הבעיה השנייה שיש לנו זה סעיף (7).

<שגית אפיק: זה אותו סעיף שחל על חברות הביטוח?

<שגית אפיק: זאת אומרת, גם שם אין אבחנה בין הוראה מהותית - - -

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: הבעיה השנייה היא סעיף (7) ששוב מכניס את "טעמים שבטובת הציבור" – שוב, זה רחב, זה אין סופי.

<שגית אפיק: אבל הוא לא נמצא אצלכם.

<שגית אפיק: זה סעיפים (1) עד (6).

<שגית אפיק: זה בסעיף המפנה.

<שגית אפיק: בהצעה עצמה.

<משה מונטג: אז זה עוד יותר גרוע.

<שגית אפיק: זה בהוראות המעבר.

<שגית אפיק: יהיה צורך להחיל גם כאן.

משה גפני: זה לא יהיה ככה.

משה גפני: אי אפשר.

משה גפני: יכול לבוא אחד המפקחים ולהגיד – האיש לא אמר "הלל" ביום העצמאות, טובת הציבור זה לא לתת לו רישיון.

משה גפני: מה נעשה?

משה גפני: הוא ילך לבג"ץ?

<קריאה: זה לבטל לו את הרישיון.

משה גפני: מה זה "טובת הציבור"?

משה גפני: יש אג'נדה למפקח.

משה גפני: צריך למצוא את הפתרון.

משה גפני: "טובת הציבור" זה יכול להיות הרבה מאוד דברים.

משה גפני: אנחנו נתקלים בזה בחיי היום יום.

משה גפני: הייתי אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה עם היועצת המשפטית של משרד החינוך ואמרו – צריך לבטל רישיון לבית ספר.

משה גפני: לא חשוב, אנחנו נתקלים בבעיות האלה.

משה גפני: אי אפשר לתת סמכות כזו.

<שגית אפיק: בואו נראה מה נעשה בהוראות המעבר.

<שגית אפיק: נחזור לזה, נראה אם אנחנו מצליחים להגיע ל - - -

משה גפני: צריך לצמצם את זה, או להגדיר באופן מדויק, מה זו טובת הציבור.

משה גפני: הלאה.

<שגית אפיק: פסקה (4) "בעל הרישיון לא החל לעסוק במתן שירות בנכס פיננסי..." – זה רלבנטי לגמ"חים?

<ברוך לוברט: הסיטואציה היא כזו – הוא קיבל רישיון והוא שנתיים לא עוסק בתחום, אז זה שיקול ש - - -

משה גפני: מה זאת אומרת?

<ברוך לוברט: הוא קיבל רישיון להיות גמ"ח והוא שנתיים לא נותן שום שירות לציבור, הוא לא פועל כגמ"ח.

משה גפני: אז תכתוב את זה.

<שגית אפיק: אנחנו נשנה את זה.

<שגית אפיק: - - -אז אם מישהו לא השתמש ברישיון שלו שנתיים אפשר בעצם לבטל - - -

משה גפני: אלא אם כן הוא מסביר למה שנתיים הוא לא עסק.

משה גפני: הוא יכול להסביר את זה.

<ברוך לוברט: אז יש את השימוע.

<קריאה: השאלה היא מה זה מתן השירותים – אם הוא לקח פיקדונות בלא שהוא נתן אשראי?

<קריאה: זו שאלה, אבל אני חושב שעיסוק – אתה לא חייב להגדיל את היקף הפעילות שלך.

<קריאה: אם אתה ממשיך לתפעל את הקיים זה גם עיסוק, מבחינתי.

<קריאות: - - -

<שגית אפיק: זאת עילה שאתם משתמשים בה?

<ברוך לוברט: בכל 12 השנים שאני מכיר – עשינו בזה שימוש בחברת ביטוח אחת - - - חברה שהפסיקה להתעסק מעל תקופה מסוימת.

<ברוך לוברט: פנינו אליה, שמענו למה היא הפסיקה, והיא באמת לא עושה שימוש - - - החלנו גם את סעיף 23 (ב) עד (ד).

<שגית אפיק: שזו האופציה לתקן, אופציה לטעון טענות ופרסום – במקום באתר האינטרנט של המפקח, "תפורסם לציבור".

<ברוך לוברט: בסעיף 26 אנחנו עכשיו עושים תיקון, אנחנו נעשה, כמובן, את ההתאמות.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על היתרי שליטה והחזקת אמצעי שליטה.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על הרגולציה שאנחנו נעשה על אדם, או שהוא מחזיק באמצעי שליטה בגמ"ח או שהוא שולט.

<ברוך לוברט: אנחנו צריכים לפקח עליו, לראות מי זה, לראות שמבחינת האינטרס הציבורי זה מישהו שיכול לעשות את הדבר הזה.

משה גפני: לא הבנתי מה לא היה עד עכשיו שעכשיו מוסיפים את זה?

משה גפני: אני אחראי על הגמ"ח, בעל שליטה בגמ"ח – מה אתה רוצה ממני?

<ברוך לוברט: אז אל"ף, כדי שאתה תקבל היתר אני רוצה לראות מי אתה - - -

משה גפני: אתה צריך לתת לי רישיון.

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: רישיון ניתן לגוף.

<ברוך לוברט: כשיש בן אדם ששולט הוא צריך היתר.

<ברוך לוברט: אני בודק מי אתה, מה המקורות שלך, שאין לך הרשעות.

<ברוך לוברט: יש תורת רגולציה שלמה גם בגלל האנשים שמחזיקים או שולטים בגופים מפוקחים.

<ברוך לוברט: זה גוף מפוקח.

משה גפני: מה, למשל, אתה רוצה לבדוק אצלי?

משה גפני: שאני לא גנב?

<ברוך לוברט: לדוגמה.

<ברוך לוברט: שאין הרשעות, מה המקורות הכספיים שלך, הניסיון העסקי שלך, היושר והיושרה – יש שורה של דברים.

<קריאה: - - -אין שליטה במשמעות כמו שאתם ניסחתם בחוק, כי בעמותה סטנדרטית יש 7 חברים, לאף אחד מהם אין מעל מחצית אמצעי השליטה.

<ברוך לוברט: אם אין שליטה אז אין צורך בהיתר שליטה.

משה גפני: רבותי, אני עושה הפסקה בדיון.

משה גפני: היום זה יום המילואים בכנסת.

משה גפני: מר סייג, בבקשה.

<אבי סייג: תודה.

<אבי סייג: אנחנו עובדים בכנסת כבר 22 שנה, עמותה למען משרתי המילואים, פורום המג"דים מח"טים, הטייסים, פורום החפ"שים – זו עמותה התנדבותית, ואתכם אנחנו מכירים לאורך השנים בהרבה הצעות חוק שעשינו – חוק המילואים, חוק הקצבאות, חוק הסטודנט במילואים, חוקים שקשורים לאלמנות צה"ל ונכי צה"ל, ועוד ועוד ועוד.

משה גפני: אלמנות צה"ל זה חוק שעשיתי לפני 18 שנה.

משה גפני: יותר, אפילו.

<אבי סייג: - - - מ-99 עשינו את זה, ואז, אלמנות שהתאלמנו ערב 99 לא קיבלו.

<אבי סייג: עשינו תיקון יחד עם שר הביטחון.

משה גפני: אני רוצה להגיד לכם – החוק של אלמנות צה"ל הוא חוק שלפניו – ואמר לי את זה אלוף במילואים – היה עדיף שלא להתחתן כדת משה וישראל משום שאחרת היו מאבדים את הגמלה.

משה גפני: בעקבות החוק הזה, שאתם הייתם חלק מרכזי בו החוק הזה מנע מאנשים האלה ויכלו להתחתן בשנית, גידלו משפחה, ואני חושב שזה מה שהיה צריך להיות.

משה גפני: אני מודה לכם על העבודה שלכם.

<אבי סייג: במיוחד במשפחות המסורתיות שלא יכלו אפילו לגור עם ידוע בציבור.

משה גפני: לא.

משה גפני: למה אנחנו צריכים לעשות אבחנה?

<אבי סייג: אני לא עושה אבחנה אבל זה פגע בהם יותר.

<אבי סייג: אמרו לי הרבה אלמנות שהן לא מתחתנות.

<אבי סייג: בזה תיקנו גם את הנושא הזה וגם את הביטוח.

<אבי סייג: מאחר והיום הזה הוא יום חג אני אגיד שעכשיו יצאנו מוועדת העבודה והרווחה של אלי אלאלוף ושם חתמנו על הסכם של צה"ל מול הביטוח הלאומי לתוספת לעצמאים שיוצאים למילואים – 25%, מאחר וכל התקורות שלו לא נלקחו בחשבון.

<אבי סייג: אני גם חבר מועצת הביטוח הלאומי ושם אישרנו את זה.

<אבי סייג: עכשיו יש כאן אירוע חגיגי ואנחנו מטפלים בנושא הזה כבר 10 שנים.

<אבי סייג: אדוני מכיר, בזמנו, את חברי הכנסת אלכס מילר, רוחמה אברהם – בתת ועדה שלכם.

<אבי סייג: אני ריכזתי תת ועדה שלכם של ועדת החוץ והביטחון, את ועדת ההידברות.

<אבי סייג: כינסנו 18 גופים והגענו היום, אחרי 10 שנים, לחתימה על הדבר הזה.

<אבי סייג: מה שאנחנו רוצים לעשות, בשתי מילים, ואני מבין שחבר הכנסת פורר יצא לרגע – אחרי שטיפלנו בעצמאים, בשכר העצמאים במילואים, לגבי החזר מתאים ונכון, טיפלנו בשכירים, טיפלנו בעצמאים – אנחנו רוצים לטפל גם בבעלי חברות וחברות, כי גם חברה כשהיא משחררת את חייל המילואים שלה, את העובד, למילואים, היא נפגעת בסדר גודל של בין 25 ל-30%.

<אבי סייג: היא ממשיכה לשלם ביטוח לאומי, החייל לא אצלה.

<אבי סייג: מס בריאות, ביטוח לאומי, קרן השתלמות – כל ההפרשות הסוציאליות, היא ממשיכה לשלם על אותו חייל.

<אבי סייג: אני מדבר על דברים מהותיים שהיא ממשיכה לשלם.

<אבי סייג: על זה נגיש הצעת חוק.

<אבי סייג: הצעת חוק נוספת שקיבלה "פ", אבל אתם לא תדונו בה, ויכול להיות שחבר הכנסת פורר ידבר עליה – זה לגבי הנושא שדיברתי עליו אתך בזמנו, אבל לא המשכנו – התגמולים שחייל המילואים מקבל בגין ביצוע המילואים, יש כמה כאלה: תגמול אחד, משנת 98 זה תגמול מיוחד.

<אבי סייג: בחוק המילואים חוקקו עוד תגמול, ב-2008, תגמול נוסף.

<אבי סייג: זה מאות אלפי שקלים בסך הכל, שני החוקים האלה, אבל המדינה ממסה אותם במס מידי של 25%.

<אבי סייג: רוב משרתי המילואים הם חיילים, סטודנטים, בין עבודה לעבודה, כאלה שלא מגיעים לתקרת 10%.

<אבי סייג: אז ביקשנו ועכשיו חבר הכנסת פורר הפקיד אותו.

<אבי סייג: אז, לפחות, נוריד את זה ל-10%, נעשה איזה תיקון.

משה גפני: גם לשם רשות המסים הגיעה?

משה גפני: ומה שהיה היום, בוועדת העבודה והרווחה - - - בסדר, תחגוג, אבל אל תמלא את כל החגיגה כי עד שזה לא מגיע לכאן, לאישור, זה בינתיים עוד רק דיבורים.

<אבי סייג: זה הסכם שנחתם.

משה גפני: אבל הכסף צריך לעבור פה.

<אבי סייג: לא.

<אבי סייג: משרד הביטחון משלם את זה על חשבונו.

<אבי סייג: אני מודה לכם על כך שהכנסת אותנו לכאן.

<אבי סייג: חבר הכנסת פורר ימשיך, תודה לכם.

משה גפני: תודה רבה לך על העבודה החשובה שאתה עושה.

משה גפני: אנחנו ממשיכים.

<יובל שלהבת: על השליטה הבנו, אני בכל זאת הייתי רוצה לשאול גם על בעלי עניין.

<יובל שלהבת: להבנתי, ברוב הגמ"חים בעלי העניין, לפי ההגדרה שיש זה הם מעל 10% שזה אומר בעצם כל החברים בעמותה או בחל"צ, בעמותות שיש בהן פחות מ-10 חברים, זה אנשים שמתנדבים.

<יובל שלהבת: אני מבין למה אתם רוצים לדעתם עליהם, אבל אולי אפשר היה להפוך את זה, שתקבלו עליהם דיווח ויהיה לכם עילה לפסול אותם, אבל שלא שתצרכו לקבל היתר אקטיבי?

<יובל שלהבת: זה להריץ הרבה מאוד אנשים שמתנדבים.

<יובל שלהבת: שוב, אני מבין למה אתם רוצים לדעת מי עומד שם.

<קריאה: גם צריך להבין – חבר עמותה הוא ב-99% לא מעורב בפעילות העמותה.

<קריאה: היתה הסכמה שהוא יעלה את זה ל-15, ואז זה פותר את זה.

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: אני אחזור – כרגע יש צורך להיתר לכל מי שמחזיק למעלה מ-10%.

<יובל שלהבת: המשמעות היא שבכל העמותות והגופים האלה שלרוב יש בהם 7 חברים, כל אחד מהחברים שזה אנשים מתנדבים לרוב הופך להיות בעל עניין וחייב בהיתר.

<יובל שלהבת: ניסינו לחשוב איך אפשר לרכך את הדבר הזה.

<יובל שלהבת: אז אפשרות אחת שעלתה, ואני לא הייתי בישיבה הזאת – אמרו לי שזה עלה בישיבות מול ועדת בריס, שזה יועלה ל-15% ואז רק אם יש פחות מ-7 זה יהיה ככה.

<יובל שלהבת: האפשרות האחרת שהצעתי – זה שבמקום שיהיה צורך בהיתר אקטיבי יהיה צורך רק בדיווח.

משה גפני: מי שבעמותה של גמ"ח יהיה צריך לעבור - - - ולקבל היתר מכם?

משה גפני: זה לא 10 או 15%.

משה גפני: יש גמ"ח שמבקש מראש ישיבת פוניבז' להיות בעמותה של הגמ"ח, שזה הכבוד שלהם.

משה גפני: להראות את זה כלפי כולם.

משה גפני: אז צריך לעבור רישיון אצלכם?

משה גפני: זה המצב?

<ברוך לוברט: אני מציע שגם פה אנחנו נעשה אבחנה בין הגמ"חים הקיימים לבין הגמ"חים החדשים.

משה גפני: אני מתנגד לזה מכל וכל.

משה גפני: אפשר לכתוב שאם יש מישהו שיש לגביו חשד – אז צריך לטפל בו.

משה גפני: אבל מה, אני בא לנשיאות של גמ"ח – מה אני מקבל על זה?

<ברוך לוברט: אני מציע שבכל מקרה אנחנו נדון אתם גם, ביום ראשון.

משה גפני: אני מתנגד לזה.

משה גפני: אל תתקפלו כמו בכל דבר.

משה גפני: תשימו איזה ראש ישיבה בגמ"ח – הוא יעבור אצלם - - -

<לימור תוסייה כהן: אדוני, רק שוב – לקחת בחשבון שאנחנו לא מדברים על הציבור הזה אלא על משהו הרבה יותר רחב.

<לימור תוסייה כהן: כל מי שירצה לעשות משהו, להשתמש בפלטפורמה הזאת - - -

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

משה גפני: אין עניין - - -

<לימור תוסייה כהן: אבל זו יכולה להיות עמותה אמיתית, עם כל הרצון הטוב - - -גם איזה - - - לפעילות אחרת.

משה גפני: אין לכם עניין ולא לי להשפיל את הגמ"חים.

<לימור תוסייה כהן: לגמרי לא.

<קריאה: וגם לא לטרטר אנשים.

<לימור תוסייה כהן: חלילה וחס.

משה גפני: הגמ"חים בניגוד לכל המקרים האחרים של בעלי שליטה – אין לבעל השליטה, בעניין הזה, שום עניין.

משה גפני: זה שהוא בעל שליטה – הוא מתנדב, מקדיש מזמנו, שם את השם שלו.

משה גפני: אם הוא הולך לעבור את התהליך הזה הוא לא שם, עם כל הכבוד.

משה גפני: אז אם רוצים להשפיל את הגמ"חים לא בגלל שזו הכוונה, בגלל שזו התוצאה - - -

<לימור תוסייה כהן: הרגולציה היא עיוורת למגזר, עיוורת למאפיינים אישיים - - -

משה גפני: שמעתי.

משה גפני: מדובר על יום ראשון.

משה גפני: אני מבקש שלא תתקפלו בעניין הזה.

משה גפני: באמת, תחשבו על הרבנים שנמצאים בנשיאויות של גמ"חים.

<קריאות: - - -

משה גפני: זה עבר ליום ראשון.

משה גפני: אני רק מבקש שלא תתקפלו בזה.

<קריאות: - - -

<קריאה: למה שלא נעלה ל-15%?

משה גפני: אני לא מסכים להתחכמות הזאת.

משה גפני: המקרה של הגמ"חים, בניגוד לגופים האחרים כשלבעל שליטה יש משמעות – פה לבעל שליטה אין שום משמעות.

משה גפני: הוא לא מרוויח מזה שקל, זה לא דבר שיש לו אינטרס בזה.

משה גפני: זה פשוט - - - אני רואה מול עיניי מי האנשים שעכשיו יצטרכו לבקש רישיון.

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

משה גפני: מה זה 15%?

<לימור תוסייה כהן: אדוני, יש - - - רבים של הרשות לאיסור הלבנת הון שאולי יוכלו להרחיב, ביחס לשימוש בתאגידים ללא כוונת רווח כמנגנון להלבנת כספים.

<לימור תוסייה כהן: אני לא מדברת על החברה' שיושבים פה.

<לימור תוסייה כהן: אני אומרת שיש פה הצהרה שצריכה להיות.

משה גפני: אז אני מסכים – כשיש חשש, ולא שמכל אחד צריך ללכת ולבקש רישיון.

<לימור תוסייה כהן: בסדר גמור, ואז השאלה – איך מתמודדים עם החשד הזה.

משה גפני: אם יש חשד, התעורר חשד למפקח, אז הוא יכול לקחת אותו, לחקור אותו, לדבר אתו, ולבטל את האישור שלו.

<לימור תוסייה כהן: השאלה האם רגולטור שיש לו מאות גופים מפוקחים יכול לרדוף אחרי כל גוף - - -

משה גפני: אז אותו איש מאפיה שנמצא בעמותה של גמ"ח, שלא מצאנו עד היום דבר כזה, הוא יגיש לו את הבקשה לרישיון – זה יפתור את הבעיה?

<לימור תוסייה כהן: כן.

<לימור תוסייה כהן: זה המנגנונים שנמצאו ברגולציה פיננסית רגילה.

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

משה גפני: נדבר על זה.

משה גפני: דיברנו על כך שנדבר על זה בהוראת המעבר, נדבר.

משה גפני: הלאה.

<ברוך לוברט: אז לסעיף הזה אין הסכמה.

<ברוך לוברט: אני אמשיך.

<ברוך לוברט: הוספת סעיף 33א 22.

<ברוך לוברט: אחרי סעיף 33 לחוק העיקרי יבוא: "המנהל הכללי 33א.

<ברוך לוברט: נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב ימנה מנהל כללי שיהיה אחראי לניהול השוטף של ענייני נותן השירותים הפיננסיים במסגרת המדיניות שקבע הדירקטוריון ובכפוף להנחיותיו.

<ברוך לוברט: "

משה גפני: לא הבנתי.

משה גפני: מה זה "נותן שירותים פיננסיים"?

<ברוך לוברט: יש פה חובה למנות מנכ"ל .

משה גפני: למה?

<ברוך לוברט: כי אנחנו סבורים שבהיקפי פעילות כזו נכון - - -

משה גפני: מה זה היקפי פעילות כזו?

<ברוך לוברט: היקף פעילות מורחב.

<קריאה: מיליון שקל.

<קריאה: זה נכתב על מיליון שקל.

<ברוך לוברט: עכשיו זה עלה ל-3 מיליון שקלים.

משה גפני: תכניס אותי לעניינים.

משה גפני: אני לא רוצה מנכ"ל.

משה גפני: מנכ"ל עולה כסף, אני רוצה לעשות את זה לבד.

משה גפני: יש לי 3 מיליון שקלים?

משה גפני: גמ"ח של 3 מיליון שקלים, עושים אותו ביום שישי בצהריים.

משה גפני: זה הגמ"חים שנותנים.

משה גפני: בין 2 ל-4, אחרי שהוא גמר את הלימודים בכולל, ובין 2 ל-4 ביום שישי הוא עושה גמ"ח של 3 מיליון שקל.

משה גפני: אלה החיים.

משה גפני: אז עכשיו אתה אומר לי שאני אשים מנהל כללי?

משה גפני: נראה לך שאני אשים?

משה גפני: אני לא רוצה, אני לא צריך.

משה גפני: למה אתה מכריח אותי לשים מנכ"ל?

<ברוך לוברט: שוב, אנחנו מדברים על גמ"ח שהוא בעל רישיון מורחב, זאת אומרת – חייב להתאגד.

משה גפני: כמה זה, 3 מיליון?

<ברוך לוברט: מה שנחליט.

<ברוך לוברט: ברגע שהוא בעל רישיון מורחב הוא חייב להתאגד, וכשהוא תאגיד, מבחינתנו חשוב שיהיה גורם מוביל ואחראי.

משה גפני: הגמ"ח של "זיכרון משה" – הוא מנכ"ל שם?

משה גפני: מה הוא?

<קריאה: יש הגדרה משפטית למנכ"ל.

<קריאה: יש לו אחריות.

<קריאה: זה משהו שהוא גם עניין משפטי, דרישות אקדמיות ומבחנים.

משה גפני: למה צריך מנכ"ל?

<אייל בן ישעיה: הרעיון הוא שגמ"חים שמגיעים להיקף פעילות מורחב והופכים לתאגיד, צריך שיהיה מישהו שיעמוד בראש המערכת - - -

משה גפני: המנכ"ל לא עומד בראש המערכת.

משה גפני: בראש המערכת עומדת העמותה, עומד ראש הישיבה שנמצא בעמותה.

<יצחק יהודה אנגלנדר: בפרט כשמדובר בגוף שהוא מאוגד – יש חברי ועד בעמותה.

<יצחק יהודה אנגלנדר: למה צריך עוד מנכ"ל?

<קריאות: - - -

משה גפני: תורידו את המנהל הכללי.

<שגית אפיק: נחזור לחוק.

<שגית אפיק: בין 26 ל-33 יש עוד דברים בחוק הקיים – אתה מכניס אותם?

<שגית אפיק: לא מכניס אותם?

<ברוך לוברט: כן, הם בפנים.

<שגית אפיק: אז נעבור עליהם.

<שגית אפיק: סעיף 27.

<שגית אפיק: אני מבינה שזה נכון.

<ברוך לוברט: כן.

<ברוך לוברט: העברת אמצעי שליטה.

<ברוך לוברט: 27.

<ברוך לוברט: מי שמחזיק אמצעי שליטה בנותן שירותים פיננסיים לא יעביר אותם לאחר ביודעו שהנעבר זקוק להיתר לפי סעיף 26 ואין בידו ההיתר.

<ברוך לוברט: אנחנו נותנים פה חובה למי שמחזיק לדעת שגם הנעבר יש לו היתר.

<ברוך לוברט: 28.

<ברוך לוברט: (א) המפקח רשאי לבטל או לשנות היתר שנתן לפי סעיף 26 אם היה לו יסוד סביר להניח כי מתקיים אחד מאלה: (1) בבעל ההיתר חדל להתקיים תנאי מהותי מתנאי ההיתר או שהוא הפר תנאי כאמור; (2) בבעל ההיתר חדלו להתקיים התנאים והשירותים שהצדיקו את מתן ההיתר; (3) לעניין בעל היתר שהוא תאגיד – ניתן צו לפירוקו או מונה כונס נכסים לנכסיו או לנכס מהותי מהם בשל אי-תשלום חוב, ולעניין בעל היתר שהוא יחיד – ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל או שהוא הוכרז פסול דין; (4) יש חשש ממשי לפגיעה בטובת הציבור אם לא יבוטל או ישונה ההיתר.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח לא יבטל או ישנה היתר כאמור בסעיף קטן (א), אלא לאחר שנתן לבעל ההיתר הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, בדרך שהורה, וכן הזדמנות לתקן את ההפרה בתוך תקופה שהורה, הוא או מי שהוא הסמיך כאמור.

משה גפני: מה שעשיתם, לקחתם מחוקים אחרים והעתקתם לפה?

משה גפני: בגלל שיש פה דברים - - -מה בעל ההיתר, איזה היתר הוא קיבל?

<ברוך לוברט: אל"ף, היתר שליטה, או היתר החזקה.

משה גפני: זה לא מתאים לעניין הזה.

משה גפני: סתם, לקחת את זה ממקום אחר ששם זה מתאים, ופה זה לא מתאים.

משה גפני: נחליט לגבי בעל ההיתר, נחליט לגביו, ואז, באמת – אם זו תהיה ההגדרה נראה אם ההגדרות האלה מתאימות.

משה גפני: אתם לא לוקחים בחשבון על מה אנחנו מדברים.

משה גפני: אני מבין שהעבודה שעשיתם – לקחתם ממה שיש בדברים אחרים ושמתם פה.

משה גפני: הרי אין כוונה לסגור את הגמ"חים, יש כוונה לטפח אותם.

<ברוך לוברט: אנחנו לא לקחנו את הדברים כמו שהם היו והכנסנו פה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אז סיכמנו לגבי בעל היתר שאנחנו נדבר בהוראות המעבר.

משה גפני: אם ההסכמה בינינו תהיה שבעל ההיתר, ראש ישיבה יצטרך לקבל מכם היתר, אם אני אסכים לדבר כזה אז אנחנו נצטרך לדעת איך גם מבטלים.

משה גפני: אני לא אסכים לזה.

משה גפני: יש גם כבוד התורה, באמת.

משה גפני: הרי אנחנו מדברים על גמ"חים שקיימים למעלה מ-60 שנה במדינה, שלא לדבר שקיימים אלפי שנים בעם היהודי.

משה גפני: אני אסכים להשפיל אנשים שמתחננים אליהם – תעשה לי טובה, בשביל הטובה של כאלה שצריכים לקבל הלוואות, תהיה בעמותה הזו.

משה גפני: על פי רוב זה ראש ישיבה גדולה או אדמו"ר.

משה גפני: אני אסכים עכשיו שהוא יבקש היתר, יתנו לו היתר ויבטלו לו את ההיתר.

משה גפני: מה אנחנו, צ'יינג'ים?

משה גפני: אני יודע שמדברים על כולם.

משה גפני: אז אמרתי – צריך להחליט שיבדקו ברגע שיש חשד.

משה גפני: יבדקו, זה בסדר, אבל סתם – כל אחד ילך לבקש רישיון?

משה גפני: סיכמנו על הוראות המעבר, בואו נשאיר את זה.

משה גפני: עכשיו אני מתעצבן באמת.

משה גפני: בסדר, לא החלטנו.

משה גפני: זה לא רלבנטי כאן.

<ברוך לוברט: גם מבחינת התהליך חשוב לי להגיד – אין פה שום השפלה.

<ברוך לוברט: אנחנו בסך הכל מדברים על תהליך מול רגולטור.

חוזרת לפרוטוקול: הלאה.

<ברוך לוברט: סעיף 29 זה הוראות המפקח למי שפועל ללא היתר, סעיף 30 זה דיווח על החזקת אמצעי שליטה.

<ברוך לוברט: סעיף 31 – כשירות לכהונה כנושא משרה.

משה גפני: אין לי טענות.

משה גפני: אנחנו לומדים עכשיו משהו חדש שלא היה פה קודם במערכת.

משה גפני: זו מערכת שונה שלא דומה לשום מקרה אחר.

<ברוך לוברט: אבל עדיין מדובר על גוף ש - - -

משה גפני: אז בשביל זה אנחנו יושבים פה על החוק, אבל יש דברים שצריך להוריד אותם.

<ברוך לוברט: יש - - - ויש - - -, יש תורת רגולציה פיננסית - - -

משה גפני: אין ויכוח.

משה גפני: הרגולציה הזו שהורסת את המשק הישראלי לא צריכה להרוס גם את הגמ"חים.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: מה זה 31?

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים על נושאי משרה.

<ברוך לוברט: אני מציע שנקרא קודם את ההגדרה של "נושא משרה".

<ברוך לוברט: יש לנו הגדרה בפרק ההגדרות שלא קראנו.

<ברוך לוברט: "נושא משרה", בנותן שירותים פיננסיים – (1) לגבי נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד – נושא משרה כהגדרתו בחוק החברות, בנותן השירותים הפיננסיים, וכן חבר ועדת ביקורת שאינו דירקטור, מנהל סניף או מורשה חתימה של תאגיד, וכל הממלא תפקיד מקביל או דומה לתפקידים אלה אף אם תוארו שונה;

משה גפני: מה זה "נושא משרה" בגמ"ח, יובל?

<יובל שלהבת: זו שאלה טובה.

<יובל שלהבת: להבנתנו, בהגדרה שלהם היום זה גם כל חברי הוועד.

<יובל שלהבת: אם יש מנכ"ל זה גם המנכ"ל והוסיפו כאן דברים שבעינינו הם לא מתאימים לגמ"ח שזה ועדת ביקורת, מורשה חתימה ומנהל סניף.

<יובל שלהבת: זה לא מתאים לגמ"ח.

משה גפני: תגיעו להסכמה בעניין של נושא משרה.

משה גפני: יש דברים שלא מתאימים.

משה גפני: מה שמתאים, תגיעו להסכמה.

משה גפני: הלאה.

גם ביחיד: (2) לגבי נותן שירותים פיננסיים שהוא יחיד – מי שמנהל את פעילותו של נותן השירותים הפיננסיים, לרבות פעילות של סניף של נותן השירותים הפיננסיים, וכן מורשה חתימה בחשבונו העסקי; מי שמנהל את הפעילות, בסופו של דבר.

משה גפני: טוב.

משה גפני: תגיעו להסכמה בזה.

נושא משרה: 31.

נושא משרה: לא ימונה לנושא משרה בנותן שירותים פיננסיים ולא יכהן כנושא משרה כאמור אלא מי שמתקיימים בו כל אלה: (1) הוא בגיר; (2) הוא לא הוכרז פסול דין ולא ניתן לגביו צו כינוס נכסים בהליכי פשיטת רגל; (3) הוא לא הורשע בעבירה אשר מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לשמש נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים, ויראו כל אחת מהעבירות המפורטות בסעיף 15(א)(3)(א) כעבירה שמתקיימות בה הוראות פסקה זו; (4) מתקיימים בו תנאי כשירות נוספים שקבע השר; השר רשאי לקבוע תנאי כשירות כאמור דרך כלל או לסוג מסוים של נותני שירותים פיננסיים או נושאי משרה בהם, ובכלל זה השכלה, ניסיון מקצועי ועמידה בבחינות מקצועיות;

משה גפני: תגיד לי, לימוד בישיבה זה השכלה?

משה גפני: נניח שהשר זה יאיר לפיד.

משה גפני: לימוד בישיבה זו השכלה?

משה גפני: טוב, אני מבקש את השורה הזו להוריד.

<ברוך לוברט: הדרישות שלנו להשכלה - - -

משה גפני: לא מעניין אותי.

משה גפני: עד עכשיו אמרתם דברים נכונים – בגיר, לא הוכרז כפסול דין, לא הורשע בעבירה, מתקיימים בו תנאי כשירות נוספים - - - והשר רשאי לקבוע – אני נגד זה.

משה גפני: על פי רוב מי שמנהל גמ"ח אין לו השכלה.

משה גפני: הוא רק יודע להגיד לך בעל פה את הרמב"ם את - - - יכול להיות שיהיה שלא יכיר בהשכלה תורנית כהשכלה, והמשמעות של העניין תהיה סגירת הגמ"חים.

משה גפני: אני לא מסכים לזה.

<ברוך לוברט: אדוני, הכוונה פה לאפשר לשר כן לדרוש – אל"ף, השכלה שיכולה להיות פיננסית, לגופים מאוד גדולים, ניסיון מקצועי.

<ברוך לוברט: יכול להיות שיש ניסיון.

<ברוך לוברט: ניסיון בגמ"חים הקיימים או - - -

משה גפני: נגד זה.

משה גפני: אני אגיד לך למה – אנחנו לא ממציאים עכשיו את הגלגל.

משה גפני: הגמ"חים עובדים כל הזמן.

משה גפני: על פי רוב, אלה שמנהלים את הגמ"חים, אין להם השכלה פיננסית.

משה גפני: אין להם, כמו שלי אין.

<לימור תוסייה כהן: לכולם?

<לימור תוסייה כהן: לאף אחד אין?

משה גפני: לכולם.

משה גפני: נשארים קצת בצד אולי כאלה שהתקלקלו אבל לרוב המוחלט אין השכלה.

משה גפני: לי אין השכלה פיננסית.

משה גפני: ההשכלה שלי היא הכולל באופקים.

משה גפני: מה דעתך, אני יכול להיות יושב-ראש ועדת הכספים?

משה גפני: לנהל את התקציב של מדינת ישראל?

משה גפני: את העלאת גיל פרישה לנשים?

<לימור תוסייה כהן: אדוני, קטונתי מ - - -

משה גפני: לא מסכים לזה.

משה גפני: השר לא יקבע.

משה גפני: זה הסקטור היחיד שלא היתה בו מעילה, שלא היה בו שום דבר מהתנאים שהוקראו עכשיו, הכל עומד על רגליו ואף אחד לא קרס.

<לימור תוסייה כהן: "השר באישור ועדת הכספים" – מקובל עליך?

משה גפני: את חייבת לשמוע אותי – אם יקרה בשנים הבאות, אחרי שהחוק הזה ב"ה יעבור, ויתברר שמנהל גמ"ח צריך שתהיה לו השכלה פיננסית, אז נוסיף את זה בחוק בעוד חמש שנים.

משה גפני: זה לא יהיה עכשיו.

<לימור תוסייה כהן: אבל אדוני, האם "תנאים שיקבע השר באישור ועדת הכספים" זה משהו שיכול להיות מקובל עליך?

משה גפני: בסדר, התנאים שיקבע השר באישור ועדת הכספים.

משה גפני: זה בסדר, לא מעבר לזה.

<יובל שלהבת: אני לא נכנס כרגע אם צריכים את זה או לא, ומאיזה היקפים צריך את זה, כי גם פה השאלה אם זה 3 מיליון או 25 מילון או 200 מיליון – היא שאלה.

<יובל שלהבת: אני אזכיר שוב: גם בחברות ציבוריות ואפילו בבנקים אין דרישה שכל נושא משרה ונושא משרה תהיה לו כשירות כזאת.

<יובל שלהבת: מסתפקים בזה שאחוז מסוים מתוך נושאי המשרה יהיה להם את הכשירות.

<יובל שלהבת: דבר שני, גם בגמ"ח, וגם אם יגיעו למסקנה שכן צריך, זה לא חייב להיות דווקא נושא משרה.

<יובל שלהבת: גם אם מקבלים את זה שגמ"ח מהיקף מסוים צריך ייעוץ מקצועי זה יכול להיות בתור ייעוץ ולא חייב להיות תחת הכותרת של נושא משרה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: את התנאים שהקריא ברוך אני מקבל.

משה גפני: השר לא צריך להתערב פה.

משה גפני: מיותר, תאמינו לי מיותר.

<קריאות: - - -

<קריאה: פסקה (4) יורדת?

<לימור תוסייה כהן: אבל למה אי אפשר "באישור ועדת הכספים"?

<לימור תוסייה כהן: נבוא, נסביר - - -

משה גפני: אי אפשר, אי אפשר.

משה גפני: החוק הזה ייקרא על שמי.

משה גפני: יגידו שזה חוק של גפני.

משה גפני: אני יוצא מבית הכנסת ואני רואה את מנהל הגמ"ח אומר לי – ישבת בכנסת והתקלקלת.

משה גפני: המוסד היחידי במדינת ישראל שהוא בסדר ואין עליו שום סרחה, הלכת והכנסת בו את השר?

<לימור תוסייה כהן: אבל אתה צריך לומר שזה בגלל ה-FATCA, שהיא שמה אותם במצב הגרוע ואתה פה מתגייס לעזרתם.

משה גפני: אני לא מסכים, אין צורך בזה.

משה גפני: אין צורך מיידי.

משה גפני: הרי הגמ"חים קיימים.

<קריאות: - - -

משה גפני: אתם כל הזמן עם הכסף.

משה גפני: אני עם האידיאולוגיה.

<לימור תוסייה כהן: - - - התפיסה של חוק העמותות היא שברגע שאתה בא לשרת ציבור, זה לא העמותה שלך, ולכן אין שליטה בעמותה.

<לימור תוסייה כהן: זה לא שלך ואתה מחויב לכל מיני נורמות שנובעות גם מ - - - וגם מהרגולציה של - - -

<ברוך לוברט: אני ממשיך בקריאה של סעיף (5) שלא קראנו - (5) נותן השירותים הפיננסיים מסר למפקח הודעה על הכוונה למנותו, כאמור בסעיף 32(א), והמפקח לא הודיע על התנגדותו למינוי כאמור בסעיף 32(ב) או לא הורה על הפסקת כהונה כאמור בסעיף 32(ג).

<קריאה: גם זה יהיה כפוף להוראות המעבר, נכון?

<ברוך לוברט: 32.

<ברוך לוברט: (א) נותן שירותים פיננסיים ימסור למפקח הודעה על הכוונה למנות נושא משרה, 60 ימים לפחות לפני תחילת כהונתו של נושא המשרה.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח רשאי, בתוך התקופה האמורה בסעיף קטן (א), להתנגד למינוי נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים, ובלבד שנתן למועמד הזדמנות לטעון את טענותיו לפניו או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו; לעניין זה יביא המפקח בחשבון את התאמתו של המועמד לתפקיד המוצע, ובכלל זה את ניסיונו, יושרו ויושרתו, וכן קשריו, מכל סוג שהוא, עם נותן שירותים פיננסיים או עם נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים.

<ברוך לוברט: (ג) מונה נושא משרה ולאחר מינויו התבררו פרטים נוספים או חדשים לעניין השיקולים האמורים בסעיף קטן (ב), רשאי המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה ולאחר שניתנה לנושא המשרה הזדמנות לטעון את טענותיו לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, להורות על הפסקת כהונתו, בשל הפרטים הנוספים או החדשים כאמור.

<ברוך לוברט: הוועדה היא הוועדה המייעצת.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, יש לנו פה את המנגנון של אישור נושא משרה על דרך של אי התנגדות, הודעה למפקח וכמובן גם לאחר שמונה נושא משרה ופתאום התבררו נושאים שלדעת המפקח הוא לא יכול להמשיך בתפקיד בגללם, אז הוא יכול להפסיק את הכהונה, כמובן, אחרי שימוע ובהתייעצות עם הוועדה.

<יובל שלהבת: אז לגבי סעיף (ב), חלק של יושרתו ויושרו – ודאי מקובל, אבל לגבי ניסיונו זה חוזר למה שאמרנו קודם שבעינינו אין פה דרישות ניסיון או השכלה או דברים כאלה.

<ברוך לוברט: יכול להיות לו ניסיון בניהול גמ"ח.

<יובל שלהבת: אתה יודע מה?

<יובל שלהבת: אתה צודק, אבל מה שחששנו כשקראנו את זה, שיכניסו פנימה גם את ההשכלה וגם את הפרמטרים האלה.

<ברוך לוברט: אם יש לו ניסיון, למה שזה ימנע?

<ברוך לוברט: נניח שהוא עבד בתפקיד ניהולי בתאגיד בנקאי והוא רוצה עכשיו ללכת ולנהל גמ"ח.

<ברוך לוברט: למה שלא ישקלו את זה?

<יובל שלהבת: אין בעיה, רק שלא ישתמע שאם אין לו את הניסיון הוא לא יכול לשמש בתפקיד.

משה גפני: טוב, נשאיר את זה.

משה גפני: אבל נדבר בנושא משרה.

<שגית אפיק: אבל זה תלוי בהגדרה של נושא משרה.

<שגית אפיק: אני חושבת שניסיון לא כולל - - -

<ברוך לוברט: את סעיף 33 נצטרך להתאים, כי דירקטוריון לא רלבנטי.

<ברוך לוברט: אם זה חברה לתועלת הציבור זה רלבנטי.

<ברוך לוברט: אם זה עמותה – זה חברי הוועד.

<ברוך לוברט: אנחנו נצטרך להתאים ואז לחזור.

<ברוך לוברט: סעיף 33א זה הסעיף של המנכ"ל.

משה גפני: אין מנכ"ל.

<ברוך לוברט: אנחנו מעוניינים שיהיה מנכ"ל.

משה גפני: אתם מעוניינים סתם.

משה גפני: אין לכם שום הסבר לדבר הזה, רק שזה כתוב בחוקים אחרים.

משה גפני: לא יהיה מנכ"ל בגמ"חים.

משה גפני: מי שימנה מנכ"ל עושה את זה מרצונו החופשי.

<ברוך לוברט: אדוני, מה שיש בחוקים אחרים זה הוראות הרבה יותר חמורות.

משה גפני: זה משהו אחר.

<ברוך לוברט: נכון.

<ברוך לוברט: לכן אין פה את ההוראות האלה.

משה גפני: מנכ"ל זה לעשות נזק לגמ"חים באמת.

משה גפני: באמת.

משה גפני: הוא בחוץ.

<קריאות: - - -

משה גפני: אני אראה לך את הגמ"ח הגדול אחרי הישיבה, האם יש שם מנכ"ל, אם מסתדרים או לא מסתדרים.

משה גפני: הגמ"ח הכי גדול – אני אראה לך.

משה גפני: הלאה.

<ברוך לוברט: סעיף 34(א) מדבר על רואה חשבון ומבקר.

<ברוך לוברט: בעל רישיון גמ"ח שהוא בעל רישיון מורחב צריך למנות רואה חשבון מבקר, ויחולו הוראות שונות מחוק החברות כאילו היה חברה ציבורית.

<שגית אפיק: לגבי הגמ"חים אתם דורשים את זה רק לגבי בעל רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: אגב השוואה לחוקים אחרים באגודות אשראי ופיקדון אנחנו דורשים רואה חשבון מבקר כבר מרישיון בסיסי.

<ברוך לוברט: פה אנחנו לא מבקשים אלא רק מבעל רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: נותן שירותים פיננסיים שחייב - - -

משה גפני: מה המצב היום?

<קריאה: בגמ"ח המרכזי יש.

<קריאה: בגמ"חים שהם לא עמותה – אין להם.

משה גפני: זה בסדר, לא מדברים עליהם.

משה גפני: אבל אלה שהם עמותה?

<יובל שלהבת: הם חייבים, אבל הם לא חייבים לעמוד בקריטריונים של חברות ציבוריות.

<יובל שלהבת: עצם המינוי, וגם זה שיהיה צורך לדווח עליו ושגם תהיה אפשרות להתנגד – הגיוני, אבל להחיל על זה חובות דיווח ורמת דיווח של חברות ציבוריות, את זה אנחנו לא מבינים.

משה גפני: היום הגמ"חים היותר גדולים, אני לא מדבר על הקטנים – יש רואה חשבון?

<קריאות: - - -

<משה מונטג: אני אסביר.

<משה מונטג: גמ"חים שהם חייבים ברואה חשבון – יש להם עמותות.

<משה מונטג: גמ"חים גדולים שמתנהלים ביחיד, או אפילו בצבר של שניים, הם לא מתנהלים עם רואה חשבון.

<משה מונטג: כשהיו צריכים - - -הביאו רואה חשבון שיבדוק.

<משה מונטג: הוא בדק, ומסר.

<משה מונטג: כשצריכים משהו מסוים מביאים והוא בוק אבל באופן כללי - - -

משה גפני: הבעיה שהרישיון של הגמ"חים - - - הם הרי לא מקבלים תקציב.

משה גפני: הם יכולים לבקש את זה על ניהול תקין, או שיש עמותה וכל מיני דברים כאלה.

משה גפני: אבל אם הוא גמ"ח שהוא מתנהל בצורה כזו, הוא לא צריך רואה חשבון.

משה גפני: למה צריך את זה?

<לימור תוסייה כהן: בדרגת רישוי הזו אין כבר יחידים.

<לימור תוסייה כהן: תתקנו אותי אם אני טועה.

<לימור תוסייה כהן: זה כבר רישיון, אין פה יחידים, ולכן ממילא הם חייבים ברואה חשבון.

משה גפני: כן, אבל החוק עכשיו בעצם מחייב אותם בדבר שהם לא היו חייבים קודם.

<לימור תוסייה כהן: גם חוק העמותות מחייב אותם.

<לימור תוסייה כהן: אגודה שהמחזור שלה מיליון וקצת - - -

<קריאות: - - -

<לימור תוסייה כהן: אני לא יודעת.

<לימור תוסייה כהן: אי אפשר להשוות, בעיניי, עמותה שמחלקת סלי מזון לעמותה שמחלקת כספים של מפקידים.

<לימור תוסייה כהן: זה בעיניי.

<לימור תוסייה כהן: אני מבינה שפה - - -

משה גפני: מה צריך להיות הרואה חשבון?

<ברוך לוברט: בחברות ציבוריות יש הוראות לגבי התפקיד שלו, מתי הכהונה שלו אמורה להסתיים – אלה הוראות - - -

משה גפני: מה זה חברות ציבוריות?

משה גפני: צריך בגמ"חים לעשות אחרת.

משה גפני: צריך רואה חשבון כי צריך להיות עמותה.

משה גפני: מדובר על גמ"ח שהוא בסדר גודל כזה שהוא צריך להתאגד.

משה גפני: אם הוא צריך להתאגד, צריך רואה חשבון.

משה גפני: למה הוא צריך להיות כמו החברות הציבוריות?

משה גפני: הגמ"ח לוקח רואה חשבון מוסמך.

משה גפני: מה עוד?

משה גפני: למה צריך עוד?

<ברוך לוברט: אנחנו נעשה בדיקה לגבי ה - - -

משה גפני: אבל תורידו את זה, זה מיותר.

<קריאות: - - -

<שגית אפיק: לא, לא, לא.

<שגית אפיק: רק מורחב.

<שגית אפיק: רק מורחב.

<שגית אפיק: אנחנו מבהירים לפרוטוקול – יהיה רק מורחב.

משה גפני: מה שמדובר על בסיסי מדובר על אגודות אשראי.

משה גפני: בגמ"חים –לא, זה רק גמ"חים שצריכים להתאגד.

<קריאות: - - -

<לימור תוסייה כהן: רק לציין שרוב החובות שאליהן הפנינו הן חובות שחלות גם על חברות פרטיות.

<לימור תוסייה כהן: יש כל מיני "שפילים" שחלים ולגביהם רצינו להבהיר מה המצב של הגמ"ח.

משה גפני: אנחנו מדברים על גמ"חים – אני לא אחזור עוד פעם על זה, שבעקבות החוק הזה מוטלת עליהם החובה להתאגד ולהביא רואה חשבון.

משה גפני: לא צריך להקשות עליהם גם שזה יהיה עם כל הפיצ'יפקעס האלה של חברה ציבורית.

משה גפני: צריך להיות הדבר הבסיסי ביותר.

<קריאה: יש הבדלים.

<שגית אפיק: הלאה.

<שגית אפיק: א(1).

<ברוך לוברט: למעשה, א(1) נותן את המנגנון של האישור שהוא גם, על דרך של אי התנגדות, שהגמ"ח ייתן הודעה על הכוונה למנות רואה חשבון ומפקח יוכל להורות על להפסיקו או על המינוי תוך 60 ימים.

לסעיף 34: (ב) נודע לרואה החשבון המבקר, במהלך ביצוע תפקידו, על הפרה מהותית של הוראה מההוראות לפי חוק זה או של הוראת מינהל שניתנה לפיו, ימסור על כך הודעה בכתב למנהל הכללי, ויבקש את תגובת המנהל הכללי בתוך המועד שיקבע בהודעה; לא התקבלה תגובת המנהל הכללי בתוך המועד שנקבע כאמור, או שרואה החשבון המבקר לא השתכנע, לאחר שעיין בתגובת המנהל הכללי, כי ההפרה אינה הפרה מהותית, ימסור רואה החשבון המבקר למפקח, על אף הוראות כל דין או הסכם, הודעה על ההפרה בצירוף תגובת המנהל הכללי, ככל שהתקבלה;

<מאיר דמן: אם לא יהיה מנכ"ל?

<ברוך לוברט: אז נעשה את ההתאמות.

ניגוד עניינים: 35.

ניגוד עניינים: (א) לא ימונה ולא יכהן כנושא משרה או כבעל תפקיד אחר בנותן שירותים פיננסיים מי שתפקידיו או עיסוקיו האחרים יוצרים או עלולים ליצור ניגוד עניינים עם תפקידו האמור או שיש בהם כדי לפגוע ביכולתו לכהן באותו תפקיד.

ניגוד עניינים: סעיף 36 – צריך לראות את ההתאמות.

ניגוד עניינים: אנחנו נבדוק את הרלבנטיות.

ניגוד עניינים: חייבים לפקח ולנקוט את כל האמצעים הסבירים, לקבוע כלים ונהלים למניעת הפרת ההוראות, למנות אחראי להטמעת הכללים והנהלים.

ניגוד עניינים: אנחנו נראה אם יש צורך בסעיף.

ניגוד עניינים: עברנו לפרק ו'.

<יובל שלהבת: אין לנו התנגדות עקרונית אבל צריך להבין שלרוב בעלי התפקידים יש עיסוק נוסף.

<יובל שלהבת: אצל רובם יש משהו שהוא נוסף על התפקיד שלהם, ולכן העובדה שיהיו להם עיסוקים אחרים, זה כמעט הכרח שזה יהיה.

<שגית אפיק: בניגוד העניינים אתה מדבר?

<יובל שלהבת: נכון.

<יובל שלהבת: אני מבין שלא לזאת היתה הכוונה שלכם, אבל אני בכל זאת רוצה לחדד את הנקודה הזו שלא עצם זה שיש להם עיסוקים נוספים, כולל, אולי, משיקים – זה כשלעצמו יוצר את הניגוד.

משה גפני: אתה צודק.

<ברוך לוברט: - - -

משה גפני: מה זה ניגוד עניינים?

<ברוך לוברט: אל"ף, בהרבה גופים מפוקחים יש בעלי תפקידים שעושים עוד דברים, ובסך הכל לא אמרנו שאסור להם לעשות עוד דברים.

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: ההנחה שלנו - - - שיש עיסוקים אחרים, לכן גם לא התנגדנו לניסוח, רק רציתי לחדד שזו היא ההבנה.

<לימור תוסייה כהן: ככלל, תפקיד נוסף לא יוצר ניגוד עניינים.

<לימור תוסייה כהן: השאלה מה - - -

<שגית אפיק: איך אתם מפרשים את "...

<שגית אפיק: כדי לפגוע ביכולתו למלא את התפקיד"?

<שגית אפיק: זה בעצם המבחן, לפי הסעיף שלכם – "...

<שגית אפיק: עלולים לפגוע ניגוד עניינים עם תפקידו האמור או שיש בהם לפגוע ביכולתו לכהן באותו תפקיד".

<לימור תוסייה כהן: לא עולה לי דוגמה לראש.

<לימור תוסייה כהן: אני אחשוב על זה.

<קריאות: - - -

<קריאה: זה בדיוק מה שפחדתי שתגידו.

<קריאה: אין פה תחרות על לקוחות.

<קריאה: זו הסתכלות לא נכונה.

<קריאות: - - -

משה גפני: מה המקרה בגמ"ח של ניגוד עניינים, לדעתכם?

משה גפני: אם אני מנהל גמ"ח, מה יכול להיות ניגוד עניינים?

<יובל שלהבת: אני אתן דוגמה.

<יובל שלהבת: נושא משרה בגמ"ח שבמקביל הוא נושא משרה בגוף עסקי שנותן אשראי – ומה לעשות, בגוף העסקי שהוא נותן בו אשראי הוא מקבל איזושהי עמלה או איזשהו רווח - - -יש לו איזשהו תמריץ פנימי מובנה לתת אשראי דרך הגוף - - -

משה גפני: יפה.

משה גפני: מה יעשה אדם כזה?

משה גפני: הוא פשוט יעזוב את הגמ"ח.

משה גפני: הוא עובד בבנק שנותן אשראי בריבית, שם הוא עובד.

משה גפני: הוא מתנדב בגמ"ח שנותן הלוואות בלי ריבית.

משה גפני: עכשיו אתה בא ואומר שהוא בניגוד עניינים.

משה גפני: למה הוא בניגוד עניינים?

<ברוך לוברט: לא בהכרח.

משה גפני: בסדר, אין משהו אחר.

משה גפני: אם הוא מנהל ישיבה - - -

<לימור תוסייה כהן: בבנק זה באמת פחות קיים.

<לימור תוסייה כהן: הדוגמה שחשבתי היא שבכובע אחד הוא נותן אשראי, יש לו רישיון של נותן אשראי, זה העסק שלו.

<משה מונטג: מה החשש, שהוא יעביר - - -?

<קריאות: - - -

משה גפני: הוא בגמ"ח מתנדב.

משה גפני: האיש הזה משתכר ומתפרנס ממתן האשראי.

משה גפני: בזמנו החופשי הוא מתנדב בגמ"ח.

משה גפני: הוא רוצה גם לעשות מצוות, לא רק להתפרנס.

משה גפני: יש לו ניגוד עניינים, לפי דעתכם.

משה גפני: זה הנושא של ניגוד עניינים.

<ברוך לוברט: אבל עוד פעם – לא ברמה המובנית - - - נניח שהמפקח מצא שלקוחות מהגמ"חים הוא מפנה לגוף שהוא הבעלים שלו, ששם יש לו רווח.

משה גפני: למה הוא נמצא בגמ"ח?

משה גפני: הרי הוא מחזק את הגמ"ח בזה שהוא שם.

משה גפני: הנה, איש מקצוע שנותן אשראי והוא נמצא בגמ"ח.

משה גפני: הוא מחזק את הגמ"ח.

משה גפני: למה הוא נמצא שם?

<ברוך לוברט: הוא רוצה להפנות לקוחות מהגמ"ח לעסק הפרטי - - -

משה גפני: זו אמירה אמיתית מה שאתה אומר?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: נניח.

<ברוך לוברט: נניח שזה המקרה.

<ברוך לוברט: אז הסמכות היא פה בסך הכל למפקח להגיד לו – תבחר, או שאתה בגמ"ח, או - - -

משה גפני: בסדר, אז לא נאשר ניגוד עניינים כזה.

<ברוך לוברט: זה לא ניגוד עניינים מובנה או איסור מלכתחילה.

<ברוך לוברט: אנחנו אומרים – בסיטואציה מסוימת שיכולה להיות, תהיה פה סמכות למפקח להגיד לו – תבחר, או שאתה בגמ"ח או שאתה בנותן שירותי האשראי.

משה גפני: עצם העובדה שהוא במתן שירותי אשראי ובגמ"ח זה לא ניגוד עניינים, אלא אם כן המפקח רואה שהוא מפנה לקוחות.

<יובל שלהבת: ברוך, רק לחדד – מי שמגייס תרומות לשני גמ"חים במקביל, ללא כוונת רווח, שניהם גמ"חים והוא מתנדב גם פה וגם פה, שלא יגידו שזה ניגוד עניינים למי הוא מפנה את התרומות.

<לימור תוסייה כהן: השאלה אם הוא נכנס בכלל לבעל נושא משרה - - -

<קריאה: אז שום דבר הוא לא ניגוד עניינים.

<קריאה: השאלה מה התפקיד שלו.

משה גפני: אני ביקשתי משגית אפיק לנסח יותר מדויק את העניין הזה של ניגוד עניינים.

משה גפני: הלאה.

<ברוך לוברט: אנחנו בפרק ו'.

<קריאה: 36א(2).

<ברוך לוברט: אנחנו צריכים לראות את ההתאמות, לאור ההחלטות של הוועדה.

<ברוך לוברט: יכול להיות שיהיה מנכ"ל.

משה גפני: למנות אחראי.

<ברוך לוברט: פרק ו'.

<ברוך לוברט: פרק ו' הוא הגבלה על ניהול עסקים.

<ברוך לוברט: 38.

<ברוך לוברט: המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה, רשאי לתת הוראות לנותני שירותים פיננסיים, דרך כלל או לסוג מסוים מהם, בעניינים אלה: (1) הון עצמי נוסף על ההון הנדרש לפי סעיף 37, הנדרש לשם מתן שירות פיננסי מסוג מסוים או פעילות מסוג מסוים;

משה גפני: יובל, למה מונטג אומר שאין הסכמות?

<יובל שלהבת: לא, להבנתי היתה הסכמה ברורה שבתוך הגוף עצמו חייבים לעסוק אך ורק בפעולות שקשורות בעזרה הדדית ברלבנטיות לעניין הזה, ושיש אפשרות פיקוח, אבל תחת קריטריון אחד ושזה לא יסכן את היציבות של הגמ"ח, ושתחת ההגדרה הזו כן מותר לתת הוראות, אבל שזה המפתח.

<יובל שלהבת: המפתח זה שהגמ"ח לא יעשה דברים ספקולטיביים או מסוכנים שעלולים לגרום לו להתמוטט.

<ברוך לוברט: אבל זה לגבי הסעיף הבא.

<יובל שלהבת: לא, לא.

<יובל שלהבת: זה בדיוק הסעיף הזה.

<יובל שלהבת: נזילות – אמרנו שנציע נוסחה.

<ברוך לוברט: לגבי הנזילות – אמרנו שתהיה סמכות לרגולטור בהתייעצות עם הוועדה המייעצת ובשים לב למאפיינים הייחודיים של הגמ"חים.

<יובל שלהבת: זה הכל הסעיף הזה.

<יובל שלהבת: הון עצמי אמרנו שצריך להגיע למפתח- אין על זה עדיין הסכמה.

<יובל שלהבת: נזילות – סוכם, להבנתי, שאנחנו נציע איזשהו מפתח ונדבר על זה.

<יובל שלהבת: לגבי השקעות ונכסים, דרכי השקעה וכל זה, קבענו שיהיה פיקוח אבל שהמפתח היחידי – זה מה שאמרתי קודם:

<יובל שלהבת: שזה לא יסכן את היציבות של הגמ"ח, ולהבנתי שאר הדברים יורדים.

<יובל שלהבת: זאת אומרת, אלה הדברים שלהבנתי נשארו.

<ברוך לוברט: (2) חובת ביטוח אחריות מקצועית; אני חושב שזה חשוב שלרגולטור, במקרים מתאימים ש - - -

<יובל שלהבת: זה דבר מאוד יקר, עם השתתפות עצמית מטורפת, וזה גוף ללא כוונת רווח.

משה גפני: הגמ"חים מוותרים על זה.

<ברוך לוברט: נצטרך לשאול את הרגולטור.

משה גפני: מי זה הרגולטור?

משה גפני: לא בא בחשבון.

משה גפני: באמת, זה נעשה לחברות ביטוח גדולות, לא נעשה על גמ"חים.

משה גפני: הגמ"חים מוותרים על זה.

<קריאה: זה נעשה על צ'יינג'ים.

<קריאות: - - -

<ברוך לוברט: זה גם חל על פלטפורמות, פלטפורמות חברתיות שהן ללא ריבית.

<משה מונטג: ועד בית של 100 דיירים – אתה גם תדרוש ממנו את כל הדברים?

<ברוך לוברט: לא, אז כנראה הרגולטור יפעיל את שיקול הדעת שלו ולא ידרוש מהם, ככל שהוא לא ימצא צורך בזה.

<משה מונטג: על כל שקל הם שומרים, ורק לבזבז ולבזבז על כל הרגולציה המטורפת הזו?

<משה מונטג: באמת.

<משה מונטג: תנו תקציב ראשוני, שהמדינה תקציב לכל גמ"ח חצי מיליון שקל כדי שיוכל לשלם את כל הדברים האלה, ואז אולי נוכל להתחיל להתנהל עם זה.

<משה מונטג: אתם גורמים פה להוצאות והוצאות.

משה גפני: לא מסכים.

משה גפני: ברוך, יש כלל – אויבו של הטוב הוא הטוב ביותר.

משה גפני: אתם רוצים לעשות יותר מדי טוב.

משה גפני: זה לא יעבוד פה.

משה גפני: זה עוד הוצאות, הגמ"חים לא רוצים את זה.

משה גפני: מספיק שהם לוקחים על עצמם את הדברים הבסיסיים שאנחנו מטילים עליהם.

משה גפני: הם לא רוצים את זה.

משה גפני: זה עולה כסף, הרבה כסף, זה יפיל הרבה גמ"חים.

<קריאה: מה לגבי ההון העצמי?

משה גפני: אמרנו שנדבר.

<שגית אפיק: רגע, אבל אם היו ביניכם הסכמות, יש אופציה שתנסחו, שנראה משהו יותר מוגמר, בעניין הזה, ונוכל להתייחס אליו?

<ברוך לוברט: אנחנו בסעיף 38ב', בהצעת החוק הממשלתית לגבי הגבלות מיוחדות.

<ברוך לוברט: תחומי פעולה של בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית 38א.

<ברוך לוברט: בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית, שהוא תאגיד, יעסוק במתן השירותים האמורים, בלבד, ואולם רשאי המפקח לאשר לבעל הרישיון לעסוק בפעילות שעניינה קידום מטרות של עזרה הדדית ובלבד שמצא כי אין בפעילות האמורה כדי לסכן את יכולת הפירעון של בעל הרישיון.

<שגית אפיק: את זה היה לנו בישיבה הראשונה, היו הערות לסעיף הזה.

<שגית אפיק: אתם התקדמתם בעניין הזה?

<שגית אפיק: היו כמה הערות בנושא הזה – על המרת מטבע - - -

<ברוך לוברט: על המרת מטבע אני ציינתי בהתחלה שיש הסכמה.

<שגית אפיק: יש לכם נוסח לזה?

<לימור תוסייה כהן: זה ייכנס לשירותים ולכן הסעיף הזה לא צריך תיקון נוסח.

<לימור תוסייה כהן: זה ייכנס לסוג השירותים שהגמ"ח יכול לתת.

<קריאה: מה שאנחנו ביקשנו שלא נצטרך לתת אישור מהמפקח לגבי קיום מטרות של עזרה הדדית בגלל שגמ"ח יכול להתעסק עם עוד דברים, אולי הוא צריך להודיע שהוא מתעסק, כהודעה למפקח אבל לא כדי לקבל ממנו אישור.

<לימור תוסייה כהן: אתה יכול לתת דוגמאות לאיזה פעילויות היית חושב שזה נכון?

<קריאה: כן.

<קריאה: לחלק - - - בישיבה, למשל.

<קריאה: כתרומה.

<לימור תוסייה כהן: מענקים.

<לימור תוסייה כהן: מענקים ותרומות.

<לימור תוסייה כהן: יש עוד דברים?

<לימור תוסייה כהן: חלוקת סלי מזון הוא יכול?

<לימור תוסייה כהן: מערך - - -

<קריאה: ב "יד שרה" יש גמ"ח ו - - -

<לימור תוסייה כהן: אבל "יד שרה" היא לא גוף פיננסי.

<קריאה: - - - אז עכשיו תחלקי אותו?

<קריאה: אני חבר עמותה ב "יד שרה".

<קריאה: אז מה יהיה עכשיו שם?

<לימור תוסייה כהן: היא מקבלת פיקדונות ונותנת הלוואות?

<קריאה: - - - לעובדים שלה בלבד.

<לימור תוסייה כהן: ויש פיקדונות, גם?

<קריאות: - - -

<לימור תוסייה כהן: זו לא היתה הכוונה.

<לימור תוסייה כהן: אם יש כוונה לדבר על תרומות אז אולי אפשר לדבר על מענקים ותרומות אבל הכוונה היא לא שהוא יתחיל לנהל עכשיו מערך דיור למחוסרי דיור, או כאלה.

<קריאות: - - -

משה גפני: על מה הוויכוח?

<לימור תוסייה כהן: על הפעילות הנוספת שגמ"ח יורשה או לא יורשה לעשות, והאם זה עניין של היתר או דיווח בדיעבד?

משה גפני: למה אתם צריכים את זה?

<ברוך לוברט: אנחנו צריכים לבדוק שאין בפעילות הנוספת סיכון של יכולת של הגמ"ח.

<ברוך לוברט: אני מציע לעשות איזשהו מיפוי של השירותים הנוספים שיש לנו היום בגמ"חים - - -

משה גפני: אי אפשר לעשות את זה.

משה גפני: מדובר על אלפים.

משה גפני: למה צריך לבדוק?

משה גפני: הוא יכול לאשר – "רשאי המפקח לאשר לבעל הרישיון לעסוק בפעילות שעניינה קידום מטרות של עזרה הדדית".

משה גפני: אני צריך אישור אם אני נון קמחא דפסחא?

<לימור תוסייה כהן: מה שדיברו פה על תרומות ומענקים – אמרנו שאולי ניתן מענה - - -

משה גפני: למה הוא צריך לתת אישור?

<ברוך לוברט: על זה לא נדרוש.

<ברוך לוברט: על תרומות ומענקים אולי לא נדרוש.

<ברוך לוברט: אם יש פעולות נוספות - - -

<לימור תוסייה כהן: גמ"ח שהחליט שעכשיו הוא רוכש בניינים כדי להשכיר אותם לנזקקים או - - -

משה גפני: הוא כתב בתנאי הרישיון שהוא נותן הלוואות.

משה גפני: הוא לא כתב בתנאי הרישיון שהוא בונה בניינים.

משה גפני: אם הוא בונה בניינים אז הוא יצטרך אישור, אבל עזרה הדדית של קמחא דפסחא, מה שהוא הביא, את הדוגמה, או שהוא נותן סלי מזון – הוא צריך לבקש אישור?

משה גפני: לא.

<לימור תוסייה כהן: אז זה מה שאמרנו, שמענקים וזה ננסה לתת פתרונות, אם זה מקובל על הרגולטור, גם.

משה גפני: לא מקובל על הרגולטור, אל תקימו לנו מפלצת.

משה גפני: אני מנהל גמ"ח.

משה גפני: החלטתי עכשיו לתת סלי מזון.

משה גפני: אני צריך אישור?

משה גפני: אם אתם חושבים על זה תעשו הטבת - - -.

משה גפני: אם הוא הולך לבנות בניינים, שזה לא מופיע אצלו במטרות, זה סיפור אחר.

משה גפני: אני רוצה עזרה הדדית, על זה קם הגמ"ח.

משה גפני: אני רוצה לתת עכשיו גמ"ח מוצצים.

משה גפני: מה דעתך, אני אצטרך אישור?

<לימור תוסייה כהן: כן.

משה גפני: אתם בסדר?

<קריאה: אולי המבחן הוא באיזה כספים משתמשים לזה?

<קריאות: - - -

<ברוך לוברט: אם המקור של המוצצים וגם סלי המזון הוא פיקדונות - - -

<קריאות: - - -

משה גפני: יכול הרגולטור לבוא ולהגיד שגמ"ח המוצצים הזה, היות והוא עולה הרבה כסף – זה יכול לרדת מהכסף של הפיקדונות והוא לא מאשר את זה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אבל שאני צריך אישור מהרגולטור?

משה גפני: תגידו, אתם בסדר?

משה גפני: הוא יכול לבוא ולהתערב, הרי הוא נותן את הרישיון, על הכל.

<לימור תוסייה כהן: השאלה היא האם כל הגמ"ח מוצצים וגמ"ח עגלות ובסוף אנחנו מתקרבים פה לפעילויות שהולכות להיות בסדר גודל מאוד מאוד גדול.

משה גפני: בסדר, אז יכול להתערב פה בעל הרישיון.

משה גפני: יש לו רישיון.

משה גפני: הוא נותן את הרישיון, הוא אומר – חרגת מהרישיון, לא שהוא הולך לבקש עכשיו אישור.

משה גפני: אל תהפכו אותנו למדינת משטרה, עם כל הכבוד.

משה גפני: אני את הגמ"ח מוצצים אעשה בלי אישור מהרגולטור.

משה גפני: די.

משה גפני: אני איש חסד, ואני רוצה צורך חיוני בשכונה שאני גר בא, קיבלתי סוכן שנותן לי מטרנה בזול, ואני עושה גמ"ח מטרנה.

משה גפני: אני צריך לבקש על זה אישור?

משה גפני: תגידו, אנחנו מדינת סדום ועמורה?

משה גפני: שנסכים לזה?

משה גפני: יכול נותן הרישיון, הוא מקבל את הדוחות הכספיים מהגמ"ח ופתאום מתברר לו שהבחור הזה מהגמ"ח הוציא הרבה כסף – מיליארד שקל, על גמ"ח מוצצים.

משה גפני: קורא לו ואומר לו: אבטל לך את הרשיון.

משה גפני: זה בסדר, אבל אם הוא עושה גמ"ח נוסף, עושה עזרה הדדית נוספת הוא צריך רישיון?

משה גפני: חברה', לא למדתי שמי שלומד משפטים נסתם לו השכל, לא למדתי את זה.

משה גפני: זה לא יהיה.

<לימור תוסייה כהן: אבל צריך להיות ברור שלא הכל יהיה פרוץ והכל יתאפשר.

משה גפני: תיקחי בחשבון שבסוף לא תהיה בקשה לרישיון על עזרה הדדית פשוטה.

משה גפני: לא תהיה.

<ברוך לוברט: אל"ף, לא מדובר פה - -

משה גפני: מדובר.

משה גפני: כתוב.

<ברוך לוברט: - - מדובר על אישור.

<ברוך לוברט: מה שאנחנו מציעים – אנחנו נעשה שוב מיפוי.

<ברוך לוברט: אפשר גם לחלק את המנגנון בין קבלת אישור להודעה על דרך של התנגדות.

<ברוך לוברט: אנחנו ננסה לעשות איזה - - -

משה גפני: טוב, תעשו שיעורי בית.

משה גפני: אני לא אסכים לזה, באמת.

<לימור תוסייה כהן: אפשר להתייחס להיקפי פעילות.

<לימור תוסייה כהן: מקובל על אדוני שליבת הפעילות, בעיקרה, צריכה להיות ה - - -

<קריאות: אם לגמ"ח יש מקורות חיצוניים חוץ מפיקדונות.

<קריאות: אם יש לו תרומות, הון עצמי - - -

משה גפני: לא, אל תגיד את זה.

משה גפני: הרגולטור רואה את הדוחות כספיים על הגמ"ח.

משה גפני: הרגולטור רואה את הדוחות הכספיים.

<יובל שלהבת: אם יש גוף שעוסק בעזרה הדדית שנים ומחליט להחזיק בתוכו גם פעילות קטנה של גמ"ח.

<יובל שלהבת: כל זמן ששומרים את זה שזה יבטיח את הפיקדונות, אנחנו לא חושבים שיש בזה פסול.

<לימור תוסייה כהן: אנחנו מדברים על גמ"חים שהם מעל 600 אלף שקל, זו לא פעילות זניחה.

<לימור תוסייה כהן: אם הם מתחת ל-600 אלף שקל הם בכלל מתחת לרדאר של כולנו.

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: אני אעלה השערה, ויסלחו לי הגופים, אבל אם "יד שרה" או "עזרה למרפא" רוצים לעשות גם פעילות של גמ"ח במקביל, כנראה לא חשוב - - -

<קריאה: - - -

<יובל שלהבת: אני מסכים אתך, זה חייב להיות עם הפרדה מוחלטת וזכותכם לפקח על זה אבל מה שאני אומר שלא בהכרח יש פסול בזה שהפעילות הלא גמ"חית - - -

<לימור תוסייה כהן: כל השאלה פה האם זה יהיה באותה מסגרת תאגידית או בנפרד.

משה גפני: הלאה.

<ברוך לוברט: 38ב' זה הגבלה על שליטה והחזקה.

<ברוך לוברט: הגבלה על שליטה והחזקת אמצעי שליטה בידי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית 38ב.

<ברוך לוברט: בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי בלא ריבית לא ישלוט בתאגיד ולא יהיה בעל עניין בו, אלא באישור המפקח.

<ברוך לוברט: " גם פה השאלה היא האם גמ"ח יכול לשלוט בתאגיד אחר.

<ברוך לוברט: גמ"ח כגמ"ח – האם הוא יכול להקים חברת בת?

<ברוך לוברט: לשלוט בתאגיד ריאלי?

<מאיר דמן: בעל רישיון זה כל חבר עמותה?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: הגוף עצמו.

משה גפני: יש דבר כזה?

<יובל שלהבת: יש תחזית שדברים כאלה יקרו.

משה גפני: כרגע – מה המצב?

משה גפני: יש דבר כזה שגמ"ח שולט בתאגיד?

<יובל שלהבת: אני לא יודע לענות לאדוני.

משה גפני: יהיה כתוב בחוק שמדובר על הגמ"ח עצמו.

משה גפני: ינסחו את זה באופן כזה שלא יהיה ספק שלא מדובר על חברי עמותה אלא על הגוף עצמו.

משה גפני: שהגוף עצמו לא יהיה בעלים של תאגיד.

<יובל שלהבת: אבל לטעמנו, אדוני, לא בטוח שזה מוצדק.

<יובל שלהבת: מה שכן מוצדק זה שיבדקו שבאמת אין זליגה ואין ניגודי עניינים.

<יובל שלהבת: זה מוצדק לגמרי.

משה גפני: אז יש אישור של המפקח.

<יובל שלהבת: אז זה צריך להיות הפוך – שידווחו על זה למפקח ואם יש לו התנגדות, או שהוא יראה שזה פוגע ביציבות – שיאסור על זה.

משה גפני: אתה צודק, אבל לא נורא.

משה גפני: הלאה.

<ברוך לוברט: אנחנו עוברים כרגע לחוק הראשי, אנחנו מדברים על חובות דיווח.

<ברוך לוברט: 39.

<ברוך לוברט: (א) נותן שירותים פיננסיים יגיש למפקח דוחות והודעות כמפורט להלן: (1) דוחות כספיים כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה, במועדים ולתקופות כפי שיורה או בהתרחש אירוע כפי שיורה; (2) דוחות מידיים והודעות כפי שיורה המפקח לאחר התייעצות עם הוועדה, בהתרחש אירוע כפי שיורה; (3) דוחות והודעות נוספים שעליהם יורה המפקח.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח ייתן הוראות בדבר אופן הגשתם של דוח או הודעה לפי סעיף זה, לרבות פרסומם לציבור, מתכונתם, תוכנם, מידת פירוטם וכללים חשבונאיים לעריכתו של דוח כספי, לרבות ההצהרות והביאורים שיש לצרף אליו; הוראות כאמור ייקבעו בשים לב לצורך בשמירה על סוד מסחרי או סוד מקצועי של נותן השירותים הפיננסיים.

<ברוך לוברט: (ג) המפקח רשאי, מטעמים שיירשמו, לפטור נותן שירותים פיננסיים מהגשת דוח או הודעה לפי סעיף זה או להאריך את המועד להגשתם.

<צביקה זאבי: יש פה דוחות והוראות נוספים שעליהם הורה המפקח – צריך להגדיר מה.

<צביקה זאבי: גם לרשם העמותות היום יש דברים מוגדרים.

<צביקה זאבי: אם זו ביקורת עומק אז זה כבר סיפור אחר אבל דוחות זה בסופו של דבר עבודה, יש לזה עלות – כי בדרך כלל דוח כספי צריך להיות עם אישור של רואה חשבון, של עורך דין – צריך להגדיר איזה דוחות צריכים לתת.

משה גפני: אני מסכים אתך לגמרי.

<צביקה זאבי: רשם העמותות אומר "דוח מילולי" אז אתה יודע שיש דוח מילולי.

<קריאה: החשש הוא שזה יהפוך למפלצת.

<קריאה: מפלצת של דיווחים - - -

<ברוך לוברט: מבחינתנו כן חשוב שתהיה סמכות למפקח - -

משה גפני: מבחינתנו – לא.

משה גפני: עם כל הכבוד למפקח, יכול להיות מפקח מושחת שיתחיל לעשות אני לא יודע מה.

משה גפני: לכן חשוב לקבוע מה הדוחות שצריך להגיש.

<ברוך לוברט: לכן הכנסנו את הוועדה המייעצת.

משה גפני: הוועדה המייעצת לא קובעת, לפי הסעיף הזה.

משה גפני: צריך לקבוע מה הדוחות שצריך להגיש.

<קריאה: - - -

<יובל שלהבת: אולי לפחות להגיד שזה דברים מהותיים בלבד.

משה גפני: אני מבקש שתגידו אתם מה אתם רוצים בדוחות האלה, ונראה אם נגיע לאיזושהי פשרה.

<קריאה: דוחות שמקבילים לרשם העמותות היום.

<קריאה: מה שרשם העמותות מבקש: דוחות כספיים, חמשת מקבלי שכר, דוח מילולי, אסיפה כללית, ועדת ביקורת – דברים ש - - -

משה גפני: לא יהיה מעבר לזה.

<ברוך לוברט: אבל לגבי הדוגמה שאדוני נתן קודם – אם הוא מצא בדוחות הכספיים שיש איזושהי פעילות מאוד משמעותית לגבי הגמ"ח - -

משה גפני: שיודיע לו ויגיד לו – אני אבטל לך את הרישיון.

<ברוך לוברט: - - והוא מבקש ממנו עכשיו דוח מיוחד מה קורה בפעילות הזו.

<ברוך לוברט: אז נראה לנו טריביאלי שנכון שתהיה אפשרות למפקח - - -

משה גפני: הדוחות שאנשים נדרשים לתת בגמ"חים לפי מה שאנחנו מדברים פה זה דוחות שנותנים אותם גם בעמותות.

משה גפני: יש הגדרות של זמנים.

משה גפני: לא נותנים את זה, אלא אם כן מצא המפקח שיש, בגלל סיבות מיוחדות, להגיש דוח מיוחד.

משה גפני: מה שכתוב פה בסעיף זה חובות דיווח, דוחות כספיים כפי שיורה המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה.

משה גפני: המשפט הראשון לא נכון.

משה גפני: המפקח מחליט?

משה גפני: כמו שברשם העמותות.

<ברוך לוברט: אבל שוב, רשם העמותות מבקש דוחות בגלל התכליות של הפיקוח.

<ברוך לוברט: פה יש תכליות אחרות.

משה גפני: מה, למשל?

משה גפני: גמ"ח מוצצים?

<ברוך לוברט: לא.

<ברוך לוברט: למשל – הוא שמע על פעילות - - -

משה גפני: יהיה משפט אחד שונה מרשם העמותות.

משה גפני: המשפט השונה זה שאם מצא המפקח שיש פעילות מיוחדת שעליה צריך דוח מיוחד, הוא יחייב אותם לתת דוח מיוחד על הנושא הזה.

<קריאה: גם רשם העמותות דורש.

משה גפני: אז הכל כמו רשם העמותות, לא צריך שונה.

משה גפני: למה אתה נותן כזה כוח למפקח?

משה גפני: הדוחות יהיו כמו ברשם העמותות.

משה גפני: הלאה.

<ברוך לוברט: סעיף 40.

<ברוך לוברט: סעיף 40 רלבנטי לחברות לתועלת הציבור?

משה גפני: סעיף 40 לא נוגע לגמ"חים.

<קריאות: - - -

<שגית אפיק: תקרא אותו.

<ברוך לוברט: 40.

<ברוך לוברט: (א) בפרוטוקול האסיפה הכללית של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד בעל רישיון מורחב, בהחלטותיה בעניינים המנויים להלן, יפורטו שמות הנוכחים באסיפה, שמות המצביעים, שיעור ההחזקות בזכויות ההצבעה שמכוחן הצביעו ואופן הצבעתם, ואם הם פועלים כשלוח או כנאמן בעבור אחר – פרטים בדבר זהותו של מי שהם פועלים בעבורו כאמור, ואם הוא תאגיד – פרטים בדבר השולטים בו: (1) שינוי מסמכי היסוד של התאגיד; (2) מינוי או הפסקת כהונה של דירקטור; (3) אישור פעולות או עסקאות הטעונות את אישור האסיפה הכללית לפי הוראות סעיפים 255 ו-268 עד 275 לחוק החברות; (4) סוגים נוספים של החלטות שהורה המפקח.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח רשאי לדרוש ממי שנכח או ממי שהצביע באסיפה כללית מסוימת של נותן שירותים פיננסיים שהוא תאגיד, פרטים בדבר זהותו של מי שנכח או מי שהצביע כאמור, פרטים בדבר זהותו של מי שהוא פועל כשלוח או כנאמן בעבורו, ואם הוא תאגיד – פרטים בדבר השולטים בו.

<ברוך לוברט: הגענו לסעיף 41.

פרק ח': 41.

פרק ח': (א) לא יעשה נותן שירותים פיננסיים דבר העלול להטעות לקוח בכל עניין מהותי בעסקה למתן שירותים פיננסיים, והכול במעשה או במחדל, בכתב או בעל פה או בכל דרך אחרת, לרבות לאחר מועד ההתקשרות בעסקה; בלי לגרוע מכלליות האמור, יראו עניינים אלה כמהותיים בעסקה: (1) זהות נותן השירותים הפיננסיים; (2) סוגי השירותים הפיננסיים שבהם נותן השירותים הפיננסיים רשאי לעסוק בהתאם לרישיונו; (3) הוותק של נותן השירותים הפיננסיים, הצטיינותו, המוניטין שלו, מצבו הכספי והיקף עסקיו;

<יובל שלהבת: יש דברים שאמרנו שנדבר עליהם בוועדה, בעצם, כי כל פרק ההגנות הצרכניות הוא ברשימת המטלות שלנו ועוד לא הגענו אליה.

<יובל שלהבת: רוב הדברים פה מקובלים, אולי אפילו אנחנו רוצים לעבות אותם, באופן מפתיע, אבל עוד לא הספקנו לדבר על זה בכלל, בוועדה, וזה בעצם חלק ממה שמתוכנן ליום ראשון.

<יובל שלהבת: אני טועה?

<יובל שלהבת: סוכם שנדבר על זה ועדיין לא הגענו לזה.

<יובל שלהבת: זה אחד הדברים שאנחנו אמורים לדבר עליהם ביום ראשון.

<יובל שלהבת: לכן היה נראה לי הגיוני יותר שנדבר על זה אחרי שנקיים את הדיון בוועדה.

משה גפני: נעזוב את זה כרגע.

<יובל שלהבת: זה עד 53.

<שגית אפיק: וכאן, התיקונים שיש לנו ל-44,46,50 – על הכל תדברו, בעצם?

<יובל שלהבת: נכון.

<יובל שלהבת: אנחנו עוד לא הספקנו לדבר על זה.

<יובל שלהבת: סוכם שנדבר ועוד לא הספקנו לעשות את זה.

<ברוך לוברט: אז אנחנו עוברים לסעיף 54.

<ברוך לוברט: סעיף 30 להצעה.

<ברוך לוברט: למעשה אנחנו נכנסים לפרק של הוראות.

<ברוך לוברט: המפקח יכול לתת הוראות לגוף המפוקח, לגמ"ח, אם הוא רואה איזשהו חשש או פגמים ביכולת שלו לקיים את התחייבות לניהול התקין.

פרק ט': 54.

פרק ט': (א) סבר המפקח כי נותן שירותים פיננסיים עשה בעסקיו בדרך הפוגעת או העלולה לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו או בניהולם התקין של עסקיו, ישלח לנותן השירותים הפיננסיים הודעה בכתב ובה יפרט את הפגמים, ידרוש את תיקונם או מניעת פגיעתם בתוך תקופה שיקבע בהודעה, וייתן לו הזדמנות להגיש בתוך אותה תקופה, או בתוך תקופה קצרה מזו, כפי שיקבע בהודעה, את הערותיו והשגותיו לגבי הפגמים או הדרישות לתיקונם.

פרק ט': (ב) הגיש נותן שירותים פיננסיים הערות והשגות כאמור בסעיף קטן (א), יחליט בהן המפקח סמוך ככל האפשר לאחר שקיבל אותן ויודיע על החלטתו לנותן השירותים הפיננסיים, ואם דרש את תיקונם של הפגמים או מניעת פגיעתם – יקבע בהחלטתו את התקופה שבה על נותן השירותים הפיננסיים לעשות כאמור.

משה גפני: למה בחוק של הגמ"חים אתם משנים?

משה גפני: מוסיפים?

משה גפני: למה?

משה גפני: הוספתם.

<ברוך לוברט: זה כבר משהו שנמצא בחוק.

משה גפני: לא, לא נמצא, אחרת – מה אתם מתקנים?

<ברוך לוברט: זה היה תיקון כללי בפרק המקביל - - -

משה גפני: הוספתם, סעיף 30 בחוק שלנו.

<ברוך לוברט: זה כבר מופיע בחוק.

<לימור תוסייה כהן: בינתיים עבר התיקון לגבי אגודות אשראי, והתיקון הזה בהצעת החוק כבר נכנס.

משה גפני: אז הסעיף הזה – צריך למחוק אותו.

<קריאות: - - -

<שגית אפיק: אז 54 ייכנס כולו.

<ברוך לוברט: אחרי זה – סעיף 55.

<ברוך לוברט: .

<ברוך לוברט: סבר המפקח, לאחר תום התקופה שקבע בהודעתו לפי סעיף 54, כי נותן השירותים הפיננסיים לא תיקן את הפגמים שעליהם הודיע לו לפי הסעיף האמור, או לא מנע את פגיעתם, או היה סבור, לאחר שנתן לנותן השירותים הפיננסיים הזדמנות להשמיע או להגיש את הערותיו והשגותיו, שיש צורך לנקוט אמצעים כדי למנוע מנותן השירותים הפיננסיים שלא לקיים את התחייבויותיו או לפגוע בלקוחותיו או במחזיקים באמצעי שליטה בו, רשאי הוא, לאחר התייעצות עם הוועדה – (1) להורות לנותן השירותים הפיננסיים שיימנע מסוגי פעולות שפורשו באותה הוראה; (2) לאסור על חלוקת דיבידנד או רווחים או על מתן הטבות לדירקטורים, לנושאי משרה, או לעובדים אחרים של נותן השירותים הפיננסיים.

<ברוך לוברט: צריך לראות כאן את ההתאמות.

<יובל שלהבת: כן, הסעיף הזה לא רלבנטי לחל"צ ולעמותה.

<יובל שלהבת: אנחנו באמת לא נחלק רווחים, לא נחלק דיבידנדים.

<ברוך לוברט: פסקה (2) לא רלבנטית, פסקה (1) כן רלבנטית – שיכול להיות שיורה לו להפסיק את הפעילות בגלל שהוא לא תיקן את הפגם שנמצא.

סעיף 56: 56.

סעיף 56: (א) סבר המפקח, לאחר התייעצות עם הוועדה, כי נותן שירותים פיננסיים או נושא משרה בו נוהג בדרך הפוגעת או העלולה לפגוע, פגיעה משמעותית בניהול התקין של עסקיו, או לפגוע ביכולתו לקיים את התחייבויותיו, רשאי הוא, לאחר שניתנה לנותן השירותים הפיננסיים הזדמנות סבירה להשמיע או להגיש את טענותיו לפני המפקח או לפני מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו, לתת לנותן השירותים הפיננסיים כל הוראה מן ההוראות המפורטות בסעיף 55, ורשאי הוא, באישור השר – פה אנחנו גם עולים לרמה של שר האוצר, לאישור של השר - (1) להתלות או להגביל את סמכותו של נושא משרה או עובד אחר של נותן השירותים הפיננסיים; (2) להשעות נושא משרה בנותן השירותים הפיננסיים לתקופה שיורה, או להעבירו מתפקידו, לאחר שניתנה לו הזדמנות לטעון את טענותיו לפני המפקח או מי שהוא הסמיכו לכך מבין עובדיו; (3) למנות מפקח מיוחד לנותן השירותים הפיננסיים שיפקח על הנהלתו כאמור בסעיף 58; (4) למנות מנהל מורשה שינהל את עסקי בעל הרישיון כאמור בסעיף 58א; מינוי כאמור ייעשה לאחר התייעצות עם הרשם.

סעיף 56: (ב) סבר המפקח כי בנסיבות העניין טובת הציבור מחייבת עשיית פעולה לפי סעיף קטן (א) בלא דיחוי, רשאי הוא, באישור השר, לפעול מיד, ובלבד שיביא את העניין לפני הוועדה סמוך ככל האפשר לאחר הפעולה, וייתן לנותן השירותים הפיננסיים הזדמנות סבירה לטעון את טענותיו.

סעיף 56: פה יש לנו כבר איזושהי רמה יותר משמעותית בחשש לפגיעה בציבור באופן משמעותי.

<שגית אפיק: זה משהו שהוא רלבנטי?

<ברוך לוברט: כיוון שאנחנו מדברים על גוף שמנהל גם פיקדונות וגם אשראי, אז – כן, יכול להיות שבמקרים קיצוניים - - -

משה גפני: אבל אנחנו נצטרך להגדיר מה זה "נושא משרה".

<קריאות: - - -

<מאיר דמן: כל הסעיפים האלה – 54,55,56 מתחילים במילים "סבר המפקח".

<מאיר דמן: לפי מה הוא יחליט מה זה ניהול תקין?

<ברוך לוברט: "סבר המפקח" זה בדרך כלל לאחר פעולות שהוא עשה, כמו ביקורות, יש לו את הביסוס שלו.

<ברוך לוברט: הוא צריך לעבור פה מספר מסננות, גם את הוועדה המייעצת, גם את שר האוצר - - -

משה גפני: אני לא מציע לכם להתעקש על זה.

משה גפני: את הנושא של - - - צריך לבדוק, אבל אלה דברים שקיימים בכל החוקים.

משה גפני: יכול להיות מקרה כזה?

משה גפני: עולה לנגד עיניכם מקרה כזה, שהמפקח סבר, ואני גם לא אוהב את זה – אבל: סבר המפקח שיש בעיות של פגיעה, וכו'.

משה גפני: אתם מעלים על דעתכם שהולך לקרות דבר כזה?

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: לדעתי אין בעיה עם הסעיף הזה.

<יובל שלהבת: יש בו איזונים.

משה גפני: זה מה שנקרא – עודף הרגולציה במערכת הציבורית בישראל.

משה גפני: גם על דברים אחרים – יש דברים שלא כדאי להרחיב כל כך הרבה.

משה גפני: אם יש חשד, קוראים לו, ואז עושים את זה, אבל לא לעשות את זה על כל המערכת ואני לא חושב שאתם צריכים להעלות את העניין הזה.

משה גפני: אצלכם זה יקרה הכי פחות.

משה גפני: זה יקרה במקומות אחרים הרבה יותר.

משה גפני: זה קיים בכל המערכת.

<יובל שלהבת: זה נראה לנו סעיף מאוזן ובסדר.

משה גפני: לגבי נושא משרה – זה דבר שעליו צריך לעמוד, לראות שבאמת זה מותאם לגמ"ח.

משה גפני: הלאה.

משה גפני: 57.

משה גפני: פעולה כלפי צד אחר בניגוד להוראות שניתנה לפי סעיף 55 או 56, שעשה נותן שירותים פיננסיים או מי שסמכותו לעשות את הפעולה הותלתה או הוגבלה או מי שהושעה או שהועבר מתפקידו על פי הוראה כאמור – לא תהיה בטלה מטעם זה בלבד.

משה גפני: 58.

משה גפני: (א) מפקח מיוחד שהתמנה לפי סעיף 56 יפקח על פעולות הדירקטוריון של נותן השירותים הפיננסיים ועל הנהלת עסקיו לפי הוראות שיקבל מאת המפקח.

משה גפני: (ב) המפקח רשאי להתיר למפקח המיוחד להעסיק בני אדם אחרים לשם מילוי תפקידיו.

משה גפני: (ג) על מינוי מפקח מיוחד יחולו הוראות סעיף 345כד3(א), (ד), (ה) ו-(ז) לחוק החברות, בשינויים המחויבים.

משה גפני: (ד) המפקח רשאי להורות לנותן השירותים הפיננסיים לשלם למפקח המיוחד ולבני אדם שיעסיק שכר והוצאות סבירים כפי שיורה המפקח, ואם היו המפקח המיוחד או בני האדם שהעסיק עובדי המדינה, רשאי המפקח להורות כי השכר ישולם לאוצר המדינה.

משה גפני: שוב – כיוון שאנחנו קבענו הוראות שיש אפשרות למינוי של מפקח מיוחד, ועוד מעט נגיע למנהל מורשה, מישהו שממש מנהל את הגוף כי המקרה כי המקרה הוא באמת קיצוני, מציעים לפרט אלו באמת הוראות שהן יחסית שגרתיות בחוקי הפיקוח האחרים לא שינינו בהקשר הזה.

משה גפני: הסעיף הבא – 58א' מנהל מורשה.

משה גפני: זה כבר קיים בהצעת החוק הספציפית שלנו, אבל כיוון שהיה תיקון מקביל - -

<שגית אפיק: זה כבר נכנס לאגודות אשראי.

<ברוך לוברט: - - אז התיקון – כבר אפשר לקרוא מהחקיקה המקורית.

משה גפני: בעצם אנחנו קוראים גם את סעיף 32 בחוק הגמ"חים.

<ברוך לוברט: כן, בדיוק.

<ברוך לוברט: 58א.

<ברוך לוברט: (א) מנהל מורשה שהתמנה לפי סעיף 56(א)(4) ינהל את עסקי בעל הרישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי (בסעיף זה – בעל הרישיון) לפי הוראות שיקבל מאת המפקח.

<ברוך לוברט: (ב) בלי לפגוע בהוראות סעיף קטן (א), למנהל המורשה יהיו כל הסמכויות והתפקידים שיש לנושא משרה בבעל הרישיון, לדירקטוריון שלו, לוועדות הדירקטוריון שלו ולדירקטורים שלו, על פי מסמכי ההתאגדות של בעל הרישיון וההחלטות שהתקבלו בו כדין; כל עוד ממלא מנהל מורשה את תפקידו לא ימלאו הדירקטוריון, ועדותיו וחבריו את תפקידיהם ולא ישתמשו בסמכויותיהם.

<ברוך לוברט: (ג) המנהל המורשה מוסמך, באישור המפקח שיינתן לאחר התייעצות עם הרשם – הכוונה לרשם העמותות – להעביר את נכסיו והתחייבויותיו של בעל הרישיון, כולם או חלקם, לבעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, אחר, שהסכים לכך.

<ברוך לוברט: (ד) (1) המנהל המורשה רשאי, באישור המפקח, להורות כי בתוך תקופה שלא תעלה על עשרה ימים מיום מינויו לפי סעיף 56(א)(4) לא יקיים בעל הרישיון התחייבויות שמועד קיומן חל באותה תקופה או קודם לכן; (2) המפקח רשאי להאריך את התקופה האמורה בפסקה (1) בעשרה ימים נוספים אם הודיע כאמור בסעיף קטן (ה) על עוונתו לבטל את רישיונו של בעל הרישיון, ועדיין לא חלפה התקופה שבה רשאי הדירקטוריון להגיש את טענותיו, או לא נתן בית המשפט צו לפירוק בעל הרישיון או לכינוס נכסיו; (3) המנהל המורשה יביא לידיעת הציבור כל הוראה שניתנה לפי פסקאות (1) או (2) סמוך ככל האפשר לאחר נתינתה; (4) בעל הרישיון, המנהל הרמושה או המפקח לא יישאו בכל אחריות בשל מתן הוראה לפי סעיף קטן זה או בשל אי-מילוי התחייבות לפיה.

<ברוך לוברט: (ה) ביקש המפקח לבטל את רישיונו של בעל רישיון שמונה לו מנהל מורשה, ייתן לדירקטוריון של בעל הרישיון הזדמנות סבירה להגיש או להשמיע את טענותיו לפניו.

<ברוך לוברט: (ו) המפקח רשאי להורות לבעל הרישיון לשלם למנהל המורשה שכר והוצאות כפי שיקבע המפקח, ואם היה המנהל המורשה עובד המדינה רשאי המפקח להורות כי השכר ישולם לאוצר המדינה.

<ברוך לוברט: אנחנו עוברים לסעיף 59, שעוסק במסירת מסמכים למפקח המיוחד ולמנהל המורשה.

<ברוך לוברט: 59.

<ברוך לוברט: מונה מפקח מיוחד או מנהל מורשה לפי הוראות סעיף 56, יהיה כל נושא משרה בנותן שירותים פיננסיים, בין שניתנה לגביו לפי הסעיף האמור הוראת התליה או הגבלת סמכות או הוראת השעיה או שהועבר מתפקידו ובין שלא, וכן כל אדם אחר המועסק אצל נותן השירותים הפיננסיים, חייבים, לפי דרישת המפקח המיוחד או המנהל המורשה, למסור לו או לשלוחיו את הידיעות, הפנקסים, המסמכים או כל תעודה אחרת שלדעת הדורש יש בהם כדי להבטיח או להקל את ביצוע תפקידיו של המפקח המיוחד או המנהל המורשה.

<ברוך לוברט: בסעיף 60 – 60.

<ברוך לוברט: החלטה של אסיפת בעלי אמצעי שליטה בנותן השירותים הפיננסיים, שאינה מתיישבת עם האמור בפרק זה או עם פעולה שנעשתה או הוראה שניתנה על פיו, לא יהיה לה תוקף.

<ברוך לוברט: נצטרך לראות אם יש פה התאמות.

<ברוך לוברט: אנחנו בפרק י' – חיסול עסקיו של נותן שירותים פיננסיים.

<ברוך לוברט: 61.

<ברוך לוברט: נותן שירותים פיננסיים שהחליט על פירוקו מרצון או על חיסול עסקיו, דרך כלל או בתחום עיסוק מסוים, שנפתחו נגדו הליכי פירוק או פשיטת רגל או שלא עסק במתן שירותים פיננסיים במשך שנתיים רצופות, יודיע על כך למפקח בתוך שבעה ימים.

<ברוך לוברט: 62.

<ברוך לוברט: החליט נותן שירותים פיננסיים על פירוקו או על חיסול עסקיו, דרך כלל או בתחום עיסוק מסוים, רשאי המפקח, אם ראה צורך בכך כדי להבטיח את ענייני לקוחותיו של נותן שירותים פיננסיים – (1) להורות לנותן שירותים פיננסיים לפעול בדרך מסוימת בחיסול העסקים; (2) לפנות לבית המשפט בבקשה למתן צו שהפירוק יהיה בידי בית המשפט או בפיקוחו.

<ברוך לוברט: 63.

<ברוך לוברט: (א) נותן שירותים פיננסיים שרישיונו בוטל יחסל את עסקיו בישראל בתחום העיסוק שהרישיון לגביו בוטל.

<ברוך לוברט: (ב) המפקח רשאי, אם ראה צורך בכך כדי להבטיח את ענייני לקוחותיו של נותן שירותים פיננסיים שרישיונו בוטל, להורות לו לפעול בדרך מסוימת בחיסול העסקים.

<ברוך לוברט: (ג) לא חיסל נותן שירותים פיננסיים שרישיונו בוטל את עסקיו בתוך זמן סביר, רשאי בית המשפט, לבקשת המפקח, למנות כונס נכסים לרכושו, כולו או חלקו, או לצוות על פירוקו.

<ברוך לוברט: אנחנו הגענו לפרק יא' – סמכויות פיקוח, אכיפה ובירור מנהלי.

<ברוך לוברט: אנחנו נכנסים כאן לסדרה של הוראות שמאפשרות למפקח גם לתת הוראות לגבי מסירת ידיעות ומסמכים, גם סמכויות פיקוח, גם הטלת עיצומים וגם עבירות פליליות.

משה גפני: יש לכם הערות?

<קריאות: - - -

<יובל שלהבת: ההערות שלנו מתחילות בפרק העיצומים, ששם זה חייב להיות, לדעתנו, התאמה לגוף שבו רוב העובדים - - -

משה גפני: רגע, רגע.

משה גפני: לא בפרק הזה.

<משה מונטג: יש הערה לפרק הזה, גם.

<משה מונטג: בפרק הזה לא ראיתי את הסעיף שאומר שאם האדם לא היה נראה למפקח בגלל חשש שאולי תיפתח חקירה – זה לא הופיע בסעיף זה.

משה גפני: אתה רוצה שיופיע?

<משה מונטג: בסמכות המפקח.

<משה מונטג: בסעיף הזה של מי יכול להיות המפקח מטעם הרגולטור לא היה כתוב שמי שיש בגינו חשש שאולי תיפתח חקירה נגדו – מה שלימור תוסייה כהן דיברה עליו.

<קריאות: - - -

משה גפני: תעבור לעיצומים.

משה גפני: אני עוד מעט הולך לסיים את הישיבה.

משה גפני: את פרק יא' לא קראנו, נקרא אותו בישיבה הבאה.

משה גפני: יש לכם הערות עליו?

<יובל שלהבת: כמו שאמרנו בפעמים קודמות – החשש הוא איזה היקף שימוש יהיה לסמכויות הללו.

<יובל שלהבת: אנחנו מקבלים את זה שלמפקח צריכות להיות סמכויות לבדוק ולראות.

<ברוך לוברט: יש פה בפרק הזה גם חובה למסור ידיעות ומסמכים וגם - - -

<שגית אפיק: אנחנו נקרא אותו בפעם הבאה.

<ברוך לוברט: פרק יב' זה פרק של העיצומים הכספיים.

<שגית אפיק: לפני שאתה קורא, תן לנו הסבר על העיצומים הכספיים – הבחנה בין ההפרות, והסבר כללי.

<ברוך לוברט: חלק מסמכויות האכיפה והפיקוח כשיש רגולטור פיננסי זה גם הסמכות המנהלית להטיל עיצומים כספיים.

<ברוך לוברט: זאת אומרת, ככל שהוא רואה הפרה יש אפשרות להטיל עיצום כספי.

<ברוך לוברט: יש לנו, לפחות ברגולטורים שלנו - - -

משה גפני: "שלנו" – הכוונה בצ'יינג'ים, בחברות אשראי - - - ?

<ברוך לוברט: גם בחברות ביטוח, גם קופות גמל, גם, עכשיו, יהיה באשראי – יש לנו בדרך כלל ועדת - - -

משה גפני: כן, אבל כאן אתם לוקחים בחשבון שמדובר באנשים שלא מרוויחים כסף.

<ברוך לוברט: גם יש קופות גמל שהן מפעליות.

משה גפני: אוקיי.

משה גפני: מה אתם מציעים פה?

<ברוך לוברט: אנחנו הצענו סדרה של התאמות, סדרה של הוראות.

<ברוך לוברט: לקחנו את ההוראות היותר משמעותיות, מבחינתנו, בחוק – סדרה של הפרות שאנחנו מפנים אליהן אחת אחת.

משה גפני: על מה העיצומים האלה?

<שגית אפיק: מה ההפרות?

<ברוך לוברט: לדוגמה – קודם כל, אדם או גוף שעוסק בגמ"ח וצריך היה לקבל רישיון והוא עוסק בגמ"ח בלי רישיון, או שהוא הפר תנאי ברישיון, או שהמפקח פנה אליו כדי שהוא ייתן לו איזה דיווח והוא לא הסכים למסור.

<ברוך לוברט: אנחנו מדברים בדרך כלל על הפרות שהן ברמה המנהלית, הן יחסית יותר טכניות ויותר קלות להוכחה, לדוגמה – היה איזשהו שינוי בפרטים שהוא מסר, פתאום נושא המשרה המשמעותי אצלו הורשע באיזושהי עבירה.

<ברוך לוברט: הוא צריך, לפי ההוראה, לעדכן את המפקח כי יש הרשעה לגביו והוא לא עדכן.

משה גפני: ואז, אם הוא בעל רישיון בסיסי זה 50 אלף שח ובעל רישיון מורחב זה 100 אלף שח?

<ברוך לוברט: כן, יש מדרג.

<ברוך לוברט: יש גם 250 אלף שקלים.

<שגית אפיק: תלוי בהפרה.

משה גפני: מה ההערות שלכם?

<יובל שלהבת: יש לנו הרבה הערות.

<יובל שלהבת: אל"ף, יש למעלה מ-40 חלופות שבהן אפשר להטיל עיצומים.

<יובל שלהבת: חלק מהן הגיוניות גם לגבי גופים אלה, כמו הדוגמאות שנתנו כאן קודם – מ שפועל לגמרי בלי רישיון.

<יובל שלהבת: יש לא מעט מתוך ה-40 שהם רלבנטיים גם לגמ"ח, אבל לא כולם, וצריך לדלל שם ולעשות סדר ברשימה.

<ברוך לוברט: מה לדוגמה לא רלבנטי?

<יובל שלהבת: אני אתן כמה דוגמאות.

<יובל שלהבת: יש דברים שאנחנו עדיין צריכים לדון עליהם אבל בכל זאת אתן אותם בתור דוגמה: "נותן שירותים פיננסיים שבדירקטוריון שלו מכהנים פחות משלושה חברים".

<יובל שלהבת: אני יודע שהמבנה התאגידי עיין במחלוקת בבעל רישיון מורחב, אבל אני נותן את זה בתור דוגמה.

<יובל שלהבת: הדוגמה הבאה גם קשורה לזה – זה מי שלא מינה מנהל כללי.

משה גפני: זה לא דוגמאות כי זה לא קיים.

<ברוך לוברט: כאשר ההוראה הנורמטיבית הולכת להשתנות אז כמובן שגם לא יהיה עיצום.

משה גפני: אני רק חושב שהסכומים הם באמת גבוהים מדי.

<יובל שלהבת: אז לגבי הסכומים יש לנו שתי בעיות – אחת היא שהסכום כשלעצמו הוא גדול.

<יובל שלהבת: הוא גדול מאוד ביחס לגוף שפועל ללא מטרת רווח, עם הון עצמי שהמטרה שלו היא להבטיח רק את היציבות שלו ואת הנזילות שלו ולא בשביל להתחיל לשלם קנסות, ולא פחות חשוב מזה – מכיוון שעיצומים מוטלים גם על נושאי משרה, ובלי להיכנס אפילו להגדרת "נושא משרה", ברוב הגופים האלה הולכים להיות מתנדבים.

<יובל שלהבת: אם אנחנו נספר למתנדבים האלה שהם צריכים להתנדב למטרה חברתית וחוץ מזה הם גם חשופים עכשיו לעיצומים שיכולים להצטבר לסכום מאוד גדול, אף אחד לא ירצה להתנדב בתחום הזה.

<ברוך לוברט: אני מציע שקודם, אותם אלה שאמורים להתנדב באותם גופים יכירו את החוק ולא יפרו אותו.

<ברוך לוברט: ממילא, אם הם לא יפרו אותו הם לא יצטרכו להיות חשופים לעיצומים כספיים.

<יובל שלהבת: אני אגיד לך איך אנחנו רואים את זה.

<יובל שלהבת: אתה לא חייב להסכים אבל אנחנו רואים אבחנה בין דברים שנעשים במזיד לבין דברים שנעשים ברשלנות.

<יובל שלהבת: על מזיד – אני מסכים לגמרי שגם נושא משרה וגם מתנדב, אין ספק שצריך להטיל עליו עיצום.

<יובל שלהבת: לעומת זאת, על רשלנות – להטיל על מתנדב, על מי שפעל בהתנדבות ובאמת מתוך מטרה חברתית ולהפיל עליו עיצומים על זה שהוא קצת התרשל, זה נראה כבר מוגזם.

<יובל שלהבת: אני מדבר על האיש עצמו, אני לא מדבר על התאגיד.

<יובל שלהבת: אני מקבל את זה שלצורך ההרתעה יש צורך להטיל עיצומים גם בנסיבות של רשלנות, אבל לא על המתנדב עצמו.

<יובל שלהבת: תעשה את זה על מי שמקבל שכר, על מי שעושה את זה בתפקיד.

<ברוך לוברט: אז קודם כל, יש לנו הוראות.

<ברוך לוברט: אני מציע פשוט לקרוא את ההוראות שמונחות בפניכם.

<ברוך לוברט: יש הוראות ספציפיות לגבי - - -

משה גפני: אוקיי, רבותי.

משה גפני: אני רוצה שנעצור כאן.

משה גפני: אני רוצה להמשיך את הדיון ביום שלישי הבא, ב"ה.

משה גפני: אני מבקש, אם אתם יכולים לשבת באופן אינטנסיבי על כל הנושאים ששנויים במחלוקת, להגיע לפתרונות.

משה גפני: אני מבקש שיגיע אלינו נוסח.

משה גפני: לא מגיעים להסכמה?

משה גפני: בסדר, אז צריך לדון מה אתם מציעים.

משה גפני: צריך לגמור את העניין הזה.

משה גפני: אנחנו רוצים שיהיה לנו נוסח.

משה גפני: אני מבקש שתנסו להגיע להסכמות.

משה גפני: אם לא תגיעו להסכמות לא יהיה חוק.

משה גפני: צריכים להיות גמישים בעניין הזה.

משה גפני: אני אומר את זה לשני הצדדים אבל בעיקר אומר לנציגי הממשלה ובנק ישראל.

משה גפני: החוק כשלעצמו מבחינת

משה גפני: כם הוא חשוב מאוד, גם מבחינתי.

משה גפני: אני גם חושב שהוא חשוב.

משה גפני: אם יגיעו מצבים כאלה שהוויכוחים הללו יגיע למצב שלא לעשות את החוק, ההפסד הוא הרבה יותר גדול מהרווח.

משה גפני: אם צריך התערבות של להביא מישהו שיתערב בעניין הזה בדרג יותר בכיר, צריך לעשות כל מאמץ עד יום שלישי הבא להגיע להסכמות ולהביא לנו נוסח.

משה גפני: את החוק עצמו אנחנו ננסח פה, אבל את הדברים ששנויים במחלוקת אתם צריכים לנסח, ואני מאוד מבקש להגיע לדברים מוסכמים.

מילה כללית: אני מאוד מבקש, אני רוצה להעביר את החוק הזה, ואני לוקח מכל הנוכחים פה סביב השולחן את הסיכון הכי גדול, אני אומר לכם את האמת.

מילה כללית: אני חי בחברה שאצלה הגמ"חים הוא דבר בסיסי.

מילה כללית: הוא דבר שמציל משפחות, דבר שעוזר.

מילה כללית: במשך שנים אני יכול לקבל ביקורת קשה על החוק הזה.

מילה כללית: אני מבקש גם את ההתחשבות שלכם בעניין הזה.

מילה כללית: אני יכול לעשות את הדבר הכי פשוט, שלפי דעתי כל אחד אחר שהיה יושב במקומי היה עושה – לא נכנס לעניין הזה, יתהפך העניין.

מילה כללית: אני לוקח, אני נכנס לתוך העניין, נכנס בכל הכוח, אני רוצה לעשות את זה, אני מבקש את הגמישות בעניין הזה כדי להגיע לפתרון.

מילה כללית: לישיבה הבאה אני מבקש, ברוך, שתביאו גם את הנושא של הלבנת הון, גם את הנושא של הממשל התאגידי, גם את הנושא של ה-FATCA.

מילה כללית: אם יתברר לי שבגלל איסור הלבנת הון או בגלל ה-FATCA או בגלל הממשל התאגידי שאני בכלל לא מכיר את כל הפרטים שלו, אני אגיד לכם – בואו נעצור פה, חבל על הזמן, אני לא הולך לזה.

מילה כללית: "לה' הישועה", אומרים נטורי קרתא.

מילה כללית: על כל פנים, אני מאוד מבקש גמישות, מאוד מבקש ללכת עד קצה גבול היכולת, אני רוצה את כל הבתים, שאני לא אשאר – לא לגבי איסור הלבנת הון, לא לגבי ממשל תאגידי ולא לגבי ה-FATCA, שאני אדע שאני הולך בעיניים פקוחות, שאם מישהו יגיד לי למה עשיתי את החוק הזה, שאדע לתת לו תשובות.

מילה כללית: תודה רבה לכולם, ישיבה זו נעולה.