ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 136, 2017-10-23 11:08

אורי מקלב: צהריים טובים, כל אחד לפי שעת ההשכמה שלו.

אורי מקלב: אנחנו מתכבדים לפתוח ישיבה ראשונה של מושב החורף בנושא החלטת הממשלה בנושא המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה.

אורי מקלב: היום יום שני, ג' בחשוון, תשע"ח, ה-23.10.2017.

אורי מקלב: כפי שדיברנו ואמרנו אנחנו מבקשים לקיים דיון היום בנושא החלטת הממשלה שהייתה לפני כחודשיים או כשלושה שבה הממשלה החליטה לקבל את המדיניות הלאומית להזדהות בטוחה ואנחנו בחרנו בנושא הזה גם בגלל ההחלטה החשובה של הממשלה גם שהנושאים האלה מעסיקים הרבה את הוועדה.

אורי מקלב: כפי שאנחנו יודעים, קודם כל אנחנו היום נמצאים בישיבה הראשונה של ועדת המדע והרטנכולוגיה במושב הזה.

אורי מקלב: אנחנו מברכים על הכינוס מחדש, ההתכנסות, הכנסים החדשים, גם לא נזכיר עכשיו בהרחבה הוועדה עברה איזה שדרוג בתקופה הזאת גם של הנושא של האלקטרוניקה, השמע, כל המערכות פה קיבלו שדרוג מחדש.

אורי מקלב: חידשנו פה באיזה תערוכה של משרד המדע והטכנולוגיה, אחרי זה בזמן הפנוי אפשר לראות את זה.

אורי מקלב: מחר יהיה כאן המנכ"ל של משרד המדע והטכנולוגיה אז יותר נרחיב את הדברים בנושא הזה.

אורי מקלב: היום הכנסת מחדשת את דיוניה.

אורי מקלב: אנחנו גם רוצים לברך את הפתיחה של הלימודים האקדמיים שנפתחה אתמול, את הפתיחה גם של מוסדות החינוך התורניים הגבוהים ככה שאנחנו נמצאים בתקופה של התחדשות והתחדשות תמיד מניעה את המערכת.

אורי מקלב: מקובל להגיד שעגלה שהיא לא מתקדמת היא מתדרדרת אחורה.

אורי מקלב: התחדשות היא המניע של כולנו ואנחנו רואים את זה בברכה, ולכן פתחנו גם את המושב בנושא הזה, מכוון שהנושא של חידושים טכנולוגיים, פתיחה וייעול ונגישות של הממשלה ומשרדי הממשלה בכל תחום הטכנולוגיה אנחנו רואים את זה כדבר בעל חשיבות ואני חושב שגם הממשלה רואה את זה והמשרדים רואים את זה אבל כדי ליישם את זה עוברים כברות דרך לא פשוטות.

אורי מקלב: יש הרבה הרבה דברים ונושאים שצריך להתגבר עליהם והיעדים הם גדולים, מתחדשים ומתעצמים ועד שאתה כובש יעד אחר אתה כבר צריך להגיע הרבה יותר רחוק.

אורי מקלב: אבל ככל שאנחנו באמת מתקדמים בנושא הטכנולוגי ואנחנו מנגישים את זה לציבור והמשרד מנגיש את זה לעצמו, בין המשרדי, בסופו של דבר עולה וצפה הנושא הזה של ההזדהות בטוחה.

אורי מקלב: המפתח לכל הנושא הזה הוא גישה בטוחה.

אורי מקלב: אם אנחנו רוצים שימושים הרבה יותר רחבים, הרבה יותר עמוקים, הרבה יותר יעילים כדי ליישם את זה אז אנחנו צריכים הזדהות בטוחה.

אורי מקלב: הזדהות בטוחה זה המפתח לדרך שהיא בנושא הזה יצירה חדשה, דרך פרטית אישית ושמורה ומאובטחת לשוק גדול של מידע, של נושאים.

אורי מקלב: הנושא שצריך שכל המשרדים צריכים וכל ההזדהויות צריכות להיות בשפה אחת זה דבר שהוא גם דבר בסיסי והוא אתגר לא פשוט כדי לדעת שכולם ידברו בשפה אחת.

אורי מקלב: אפרופו פרשת השבוע, בבל היה שבלבלו את השפות, כשדיברו בשפה אחת יכול להבין דברים אולי - - - אבל יש לזה גם יתרונות.

אורי מקלב: וכשרוצים להרוס משהו אז מבלבלים את השפה וכל אחד מדבר בשפה אחרת.

אורי מקלב: בנייה של דבר, להגיע להישגים, לצעוד קדימה ולהגיע רחוק וגבוה צריך לדבר בשפה אחת.

אורי מקלב: אנחנו גם יודעים שכל תחום, בין אם זה שאנחנו רוצים שתהיה שקיפות ובין אם אנחנו רוצים שתהיה הגנה על פרטיות והגנת סייבר ותחומים רבים שיש לנו בנושאים האלה.

אורי מקלב: בסופו של דבר ליישם אותם בצורה מיטבית אנחנו צריכים שתהיה הזדהות בטוחה.

אורי מקלב: הממשלה קיבלה את ההחלטה, אימצה את המדיניות, המסמך שהצגתם, הממונה על היישום הביומטרי, תיכף נגיע מי בדיוק הגיש ומי בדיוק אחראי, הגיש מסמך שעבדו עליו תקופה לא קצרה עם שימוע בין המשרדים השונים ותיאום והממשלה אימצה את זה.

אורי מקלב: אנחנו מבקשים, זה דיון ראשון בנושא, ללוות את התהליך של היישום.

אורי מקלב: תהליך שמטבע הדברים אנחנו רוצים לדעת לוח זמנים אבל איך שלא יהיה לא מדובר על תהליך שהוא נעשה בפעם אחת, הוא תהליך שוודאי ייבנה ויתרחב ואנחנו חושבים שחשוב מאוד לבנות את התהליך הזה.

אורי מקלב: נכון, מכל הבחינות גם לא להיות חכמים לאחר מעשה או טובים או ביקורת לאחר מעשה אנחנו חושבים שחשוב יחד עם התהליך דיון ציבורי ופתוח ושקיפות בתהליך עצמו יכול רק לייעל ויכול רק, אני חושב, לעשות את זה יותר טוב.

אורי מקלב: להוסיף את נדבך הדיונים הציבוריים שיש פה לתהליך הזה.

אורי מקלב: לכן אנחנו נמצאים פה, יש לנו פה מצגת שתציג את המדיניות והתכניות.

אורי מקלב: יש עוד מגוון נושאים שאני לא נגעתי בהם אבל אני בטוח שאנחנו ניגע בהם והנושא הוא גם כשהנושא הבסיסי הוא הכרטיס החכם, אם זה תעודת זהות חכמה, כרטיס חכם שהוא יתן את המענה הבסיסי לכל הנושאים ושהכל יהיה נגיש וקל.

אורי מקלב: כל דבר שיהיה מסורבל ומסובך הוא לא יעיל.

אורי מקלב: בסופו של דבר אנחנו צריכים למצוא את הדרך הקצרה ביותר והבטוחה ביותר, היעילה ושתהיה גם יישומית מאוד.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שהנושא של מאגרים הוא נושא שמאוד מאוד מציק לנו ואנחנו ערים לכך.

אורי מקלב: קודם כל נחדד לעצמנו ואנחנו גם נחדד לציבור את ההבדל בין תעודה חכמה למאגרים שיכול להיות בלי להשתמש במאגרים, בלי לפגוע בנושא הזה, בלי שאנחנו פוגעים במה שאנחנו חושבים שהמאגרים צריכים להיות לא קשורים לנושא של כרטיס חכם.

אורי מקלב: האמון של הציבור יהיה בעניין הזה, אנחנו נהייה בטוחים ואני חושב שנוכל להגיע לתכלית הראויה והטובה.

אורי מקלב: עוד מילה אחת שאנחנו רוצים להגיד, אנחנו גם רוצים ככל שאנחנו נתקדם לא ליצור פערים.

אורי מקלב: זה גם נושא שמאוד חשוב לנו.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שיש אוכלוסיות וציבורים שהם יותר נגישים, יותר משתלבים בנושאים האלה, אבל יחד עם זאת כשאנחנו מתקדמים יכולים להיות ציבורים שלמים שיכולים להפגע.

אורי מקלב: אז אנחנו גם רוצים ללוות את החלק הזה כולל גם נגישות לאוכלוסיות שיש להן מגבלות שאנחנו לא פעם היום, גם בנושאים ממשלתיים אנחנו צריכים עכשיו לחזור ולסדר את הנגישות ובאמת להתיר את הסבך הזה ולתת פתרונות.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לא לתת פתרונות אלא להטמיע את זה בתוך תהליך עבודה.

אורי מקלב: אלה הדברים שלי.

אורי מקלב: בבקשה, רועי פרידמן, אני חושב שיש גם איזה תוספת של שם בהחלטת הממשלה, זה תוספת שם של מהות ולא רק סמנטיקה, זה באמת מהות, אז אני אתן לך להגיד גם בהחלטת הממשלה איך השם החדש של היחידה של יישומים ביומטריים.

<רועי פרידמן: תודה רבה.

<רועי פרידמן: שמי רועי פרידמן, ממלא מקום ראש היחידה להזדהות וליישומים ביומטרים.

<רועי פרידמן: שמח מאוד שהזמנת אותנו לכאן להציג לכם את המדיניות להזדהות בטוחה ואת המדיניות הממשלתית.

<רועי פרידמן: המדיניות שאנחנו נציג פה היום היא מדיניות שאנחנו עובדים עליה מזה מספר שנים כמו שציינת בצורה נכונה, כל הדברים שאמרת הם דברים מדויקים.

<רועי פרידמן: אנחנו לא עובדים עליה לבד, הרבה מהחברים שעבדו איתנו לאורך השנים נמצאים פה סביב השולחן.

<רועי פרידמן: עבדנו בצוות בין משרדי ואני אציג גם את הצוות.

<רועי פרידמן: יחידת הממונה על היישומים הביומטריים - קצת סדר איפה אנחנו נמצאים - עד לפני כחצי שנה היינו במשרד ראש הממשלה בירושלים תחת לשכת מנכ"ל ולפני כחצי שנה עברה החלטת ממשלה שהעבירה אותנו למערך הסייבר הלאומי, למטה הסייבר ואנחנו כיום חלק מהמטה.

<רועי פרידמן: שינוי השם מיחידת הממונה על היישומים הביומטרים ליחידה להזדהות וליישומים ביומטרים בא לאור ההבנה שנושאי ההזדהות משמעותיים בעשיית היחידה ולאור החשיבות הגדולה שבנושא ההזדהות, ולכן גם התאמנו את השם לעשייה.

<רועי פרידמן: הקריקטורה הזו היא קריקטורה משנת 1993.

<רועי פרידמן: היא פורסמה בעיתון "ניו-יורקר" והיא קריטורה בת 25.

<רועי פרידמן: אנחנו רואים פה שני כלבלבים יושבים, כשהאחד יושב ליד מחשב והכלבלב השחור אומר לכלבלב עם הנקודות: "באינטרנט אף אחד לא יודע שאתה כלב".

<רועי פרידמן: זה היה נכון מאוד בתחילת עידן האינטרנט, בתחילת שנות ה-90.

<רועי פרידמן: וזו באמת אחת ההבטחות, האנונימיות היא אחת ההבטחות הגדולות של האינטרנט.

<רועי פרידמן: היום, כעבור 25 שנים יש לנו מחשבות על הנושא הזה, בין היתר הצורך בהזדהות לטובת קבלת שירותים.

<רועי פרידמן: הרי אנחנו לא יכולים להעניק שירותים לכלב השחור אם אנחנו לא יודעים מי הוא ומה הזכויות שמגיעות לו.

<רועי פרידמן: עד כה, עד אישור המדיניות לא הייתה ראייה כוללת בתחום ההזדהות.

<רועי פרידמן: המשמעויות של זה, ראשית כל, זה ריבוי אופני זיהוי על ידי גורמים ממשלתיים שונים.

<רועי פרידמן: עבורנו הממשלה, משרדי ממשלה שונים פיתחו אמצעי זיהוי לטובת הנגשת שירותים.

<רועי פרידמן: הם צריכים לממש את התפקידים שלהם והם פיתחו אמצעים להזדהות.

<רועי פרידמן: זה הביא לזה שאנחנו כאזרחים קיבלנו הרבה ססמאות.

<רועי פרידמן: כל אזרח היה צריך לנהל הרבה ססמאות וזה לא פשוט.

<רועי פרידמן: אנחנו כולנו יודעים שססמאות שוכחים וצריך לאחזר אותן וזה גם חוסר נוחות וגם חולשה באבטחה.

<רועי פרידמן: זה הביא את זה שריבוי של תשתיות למשרדי ממשלה שונים, כל משרד הקים תשתית משל עצמו לטובת זיהוי.

<רועי פרידמן: יש משרדים שלא היו להם את היכולות האלה והם נמנעו בכלל לתת שירותים דיגיטליים וזה מאלץ את התושבים לקבל את השירותים בדרך המסורתית שהיא פחות יעילה.

<רועי פרידמן: בירוקרטיה ומשרדים שממשים שירותים דיגיטליים בלי לוודא שההזדהות חזקה דיה, יש פה סיכונים להונאות וזיופים.

<רועי פרידמן: למה כל זה כל כך חשוב?

<רועי פרידמן: - - -

אורי מקלב: אתה מדבר על לשון עבר על המנעות ממתן שירותים דיגיטליים, זה קיים גם בלשון ההווה.

אורי מקלב: בהווה יש - - -

<רועי פרידמן: כשיש מדיניות ברור למשרד - - - המטרה של המדיניות היא להבנות את אופן מתן - - -

אורי מקלב: אני רוצה לחדד, אתה אומר שחלק מההמנעות ממתן שירותים דיגיטליים היו בעקבות כך שלא היה לזה מספיק בטיחות או בטענה שלא היה אפשר לזהות בגלל החוסר, האפשרות שהוידוי הזהות או שההיקף של ההזהות, לא משנה, זה היה חסם.

אורי מקלב: זאת אומרת היעד הוא להוריד את החסמים האלה כדי שזה לא יהיה חסם.

<רועי פרידמן: נכון.

<רועי פרידמן: זה היה חסם גם בהיבט של המדיניות, התפיסה וגם בהיבט של תשתיות.

אורי מקלב: יכול להיות שחלק היה גם נכון.

אורי מקלב: זה לא היה חסם פסיכולוגי.

אורי מקלב: אמיתי, זה היה חסם אמיתי.

אורי מקלב: זאת אומרת המטרה היא לגבור על החסמים האלה.

<רועי פרידמן: נכון.

<רועי פרידמן: אנחנו רואים בעולם מחקרים שמנסים לכמת את השווי של הזדהות עבור גישה לשירותים דיגיטליים.

<רועי פרידמן: ופה אנחנו מציגים מחקר של ארגון שנקרא Secure identity alliance שחקר עבור מדינות מהאיחוד האירופי, 27 מדינות, ומצא שהשווי של digital identity framework, של מערך הזדהות למדינות האלה עד שנת 2020 הוא בסך הכל כ-1000 מיליארד דולר ומתוך זה כ-500 מיליארד דולר לשוק הציבורי, למגזר הציבורי.

<רועי פרידמן: בנוסף אנחנו מכירים ראיון שנערך עם ראש ממשלת אסטוניה.

<רועי פרידמן: אסטוניה ידועה כמדינה מובילה בתחום הדיגיטלי, בהנגשת שירותים דיגיטליים.

<רועי פרידמן: הוא בראיון אומר שההוספה של זהות דיגיטלית חוסך למדינה 2% מה-GDP.

<רועי פרידמן: בחישוב ישראלי, 2% מה-GDP זה כ-6 מיליארד דולר, סכומים משמעותיים מאוד.

<רועי פרידמן: הסכומים האלה הם הערכות.

<רועי פרידמן: קשה מאוד למדוד את השווי הכלכלי של זה.

<רועי פרידמן: אבל הנתונים באים לתת הבנה ראשונית למה העוצמה של זיהוי והחשיבות.

<רועי פרידמן: גם בעולם, מדינות מובילות הבינו את הצורך הזה ומגבשות תכניות לאימות זהות במדינות שלהן.

<רועי פרידמן: לדוגמה בארצות הברית, אסטרטגיה נשיאותית, שנקראת National strategy for trusted identities in cyber space או בקיצור NSTIC, ראשי תיבות, שמגדירה אסטרטגיה של הבית הלבן לאופן שבו הממשל האמריקאי והשוק הפרטי יעשו שימוש בהזהות בטוחה וגישה לשירותים.

<רועי פרידמן: בבריטניה הקבינט אופיס גיבש מדיניות ותכנית שנקראת - - - שמטרתה לבצע הזדהות בממשלה הבריטית ובעתיד גם בשוק הפרטי.

<רועי פרידמן: אני ממשיך בכיוון השעון - בניו זילנד, תכנית שנקראת Real me כולנו מהשם מבינים מה מטרת התכנית.

<רועי פרידמן: בפינה השמאלית למעלה, פרויקט מדנמרק, מדינות סקנדינביה מובילות בתחום הזה ויש להן תשתיות דיגיטליות טובות מאוד.

<רועי פרידמן: פרויקט שנקרא Nem ID, Nem זה פשוט אז זה ID פשוט.

<רועי פרידמן: שם כבר כיום כ-85% מהשירותים הממשלתיים ניתנים באמצעות זיהוי על גבי הפלטפורמה הזאת.

יוליה מלינובסקי: אדוני היושב ראש שאלה אחת.

יוליה מלינובסקי: אתם מדברים רק על ההזדהות הדיגיטלית או גם על ההנגשת מידע לאזרח?

יוליה מלינובסקי: כי אני יכולה להזדהות עד מחר, אם שם בתוכן אין לי את התוכן זה חסר משמעות.

אורי מקלב: מדברים על יותר ממידע, מדברים על שירות.

אורי מקלב: זאת אומרת, לא רק את המידע אלא - -

<רועי פרידמן: מידע הוא גם סוג של שירות.

אורי מקלב: - - ביצוע של פעולות.

יוליה מלינובסקי: אבל אני צריכה לדעת שיש לי את הפעולה הזאת - - -

אורי מקלב: שיש לך מה לתת.

יוליה מלינובסקי: בדיוק.

יוליה מלינובסקי: אני נכנסתי לשם, אין לי מושג על מה מדובר, אולי אני זכאית לזה ויכול להיות שאני זכאית למשהו אחר.

יוליה מלינובסקי: זה דיונים שהיו לנו בעבר.

יוליה מלינובסקי: חוץ מהזדהות - - -

אורי מקלב: נכון, זה נושא שהעלית אותו ובאמת אנחנו צריכים לקדם אותו.

אורי מקלב: אבל גם לדעת את כל המידע מה יש כשאנחנו פונים למשרד אחד, נניח משרד השיכון, את הבאת לדוגמה, אז אומרים לך גם מה הביטוח או למישהו שפונה לביטוח לאומי הביטוח לאומי צריך לתת לו את המידע מה משרד השיכון נותן במקרים כאלה ומה נותנים - - -

יוליה מלינובסקי: אם עושים הזדהות אחת - - -

אורי מקלב: אבל אנחנו רוצים להגיע כדי לא רק לתת את המידע אלא שהוא גם יוכל להגיש בקשה.

אורי מקלב: שהוא יוכל לקבל החלטה, פרוטוקול של החלטה שלו, דברים כאלה, להוסיף מסמך, לקבל מסמך, שהוא יוכל לקבל את זה דרך ההזדהות.

אורי מקלב: זאת אומרת אנחנו מדברים על דרגה יותר גבוהה מרק - - - אבל את אומרת שאם אין את הבסיס אז ברור שלא.

אורי מקלב: כמובן - - -

יוליה מלינובסקי: השאלה היא כזאת: האם בנוסף להזדהות דיגיטלית שזה מצויין, הממשלה מתכוונת לתת תשתית לאזרח לגבי זכויות שלו, לגבי מידע שאולי מגיע לו וזה ביחד.

<רועי פרידמן: זה בהחלט ראוי - - -

אורי מקלב: זה הבסיס לכל, המידע זה הבסיס לכל - - -

<יאיר פרנק: דיברנו בדיון הקודם שהציגה פה ישראל דיגיטלית, דיברנו על זה שאנחנו כרגע בתהליך משותף בממשלה ליצור מה שאנחנו קוראים מנוע זכויות.

<יאיר פרנק: אותו מנוע זכויות בשלב הראשון לא יהיה פרסונלי אלא רק לפי מאפיינים מסוימים.

<יאיר פרנק: כשהשלב הראשון הוא לעשות את זה לאוכלוסיית המבוגרים.

<יאיר פרנק: ברגע שכמה שאלות בסיסיות שהבנאדם מגדיר מהן המנוע זכויות הזה רץ על אתרי הממשלה, שואב את המידע משם ואומר לאותו בנאדם, אתה זכאי לכך וכך.

<יאיר פרנק: אבל זה עדיין לא פרסונלי כי אנחנו לא יודעים מי הוא מי.

<יאיר פרנק: מה שמציג כרגע רועי זה איך אנחנו נדע מי הוא מי ואז נוכל ללכת עוד דרגה אחת למטה, אדוני אתה משה או את גברת חנה אתם זכאים ל- א', ב' ו-ג'.

יוליה מלינובסקי: אוקיי, זאת אומרת שזה הכיוון.

<יאיר פרנק: זה הכיוון.

<רועי פרידמן: וזה השווי של ההזדהות שיכולה לאפשר את כל הדברים האלה.

<רועי פרידמן: כשלעצמה היא לא נותנת את המידע אבל היא מאפשרת אותו.

אורי מקלב: יאיר התייחס לזה מכוון שהוא היה בדיון הקודם כשחברת הכנסת מלינובסקי הציגה את הדברים שזה באמת דבר נכון, זה יעד בסיסי היום להגיע לדבר הזה.

<יאיר פרנק: הנושא של מיצוי זכויות תוייג - - -

אורי מקלב: השער של הממשלה - - - השער של הממשלה הוא הפתח שצריך בסופו של דבר גם לכל משרדי הממשלה, בוודאי גם לשזור את כל הזכויות - -

<יאיר פרנק: זה נדבך על נדבך - - -

אורי מקלב: - - לא רק כניסה אחת אלא זה הבסיס, משם זה ממשיך הלאה.

<יאיר פרנק: בדיוק.

<יאיר פרנק: במעבר לתוך שער הממשלה המשרדים עושים תהליך טיוב של המידע שנכנס פנימה.

<יאיר פרנק: יש לנו, לצערי הרב, הרבה מאוד מידע לא מטוייב.

<יאיר פרנק: אז בתהליך של המעבר הזה עושים תהליך טיוב - - -

אורי מקלב: חברת הכנסת מלינובסקי, אנחנו לא נתקיל לא את יאיר ולא את האחרים במה צריך להיות, הם יודעים.

אורי מקלב: אנחנו לא נתקיל אותם אבל ביישום של העניין הזה כן אנחנו יכולים, איזה משרד, בתוך המשרד איזה חלקים, בהתקדמות של הדבר ובהטמעה של הדבר.

אורי מקלב: מה צריך - הם יודעים מצויין, יותר טוב מאתנו, הם באמת יודעים.

אורי מקלב: ההגדרות הן מאוד ברורות, הם בתהליך גם להטמיע את היעדים וההגדרות גם בתוך המשרדים.

אורי מקלב: אני חושב שגם את זה אתם התקדמתם מאוד ודאי בחלק מהמשרדים.

אורי מקלב: יש כאן תהליך מאוד ארוך שאני לא בטוח שאנחנו נמצאים במקום הכי טוב בעניין הזה יחסית ל - - - אנחנו במשרדי הממשלה אנחנו יודעים שאנחנו - - - גם תהליך כזה, אני לא מבקר את זה, אבל לוקח הרבה זמן.

אורי מקלב: אני מבין שצריך שימוע וצריך לקחת הכל אבל זה תהליכים שלוקחים זמן וההתקדמות היא הרבה יותר מהירה ממה שאנחנו מצליחים להשיג.

אורי מקלב: זה גם השערים, זה גם ההפנמה של העניין, זה גם השיתוף פעולה, כל דבר.

אורי מקלב: אני ליוויתי חלקים בתוך הביטוח לאומי, לפעמים יכול להיות המידע הזה תפיסה משפטית, לפעמים תפיסה פרסונלית ניהולית, לפעמים זה גם אולי יכולה להיות תפיסה אחרת.

אורי מקלב: יש בזה לפעמים דבר אחד, תפיסה של מישהו אחד יכולה לעצור תהליך שלם בגלל שלא נראה לו הדבר הזה, הוא חושב שזה לא נכון.

אורי מקלב: אנחנו יודעים את הדבר הזה, אז מה, הוא לא הולך עכשיו, את המלחמות עושים בתוך הבית פנימה ואת ההתקדמויות וזה תהליכים שלוקחים זמן.

יוליה מלינובסקי: האם אתם מתייחסים בעבודה שלכם על המדיניות גם לשלטון מקומי כי זה חלק בעצם.

אורי מקלב: שאלה מצויינת.

אורי מקלב: זה נמצא, אני חושב, בנייר אבל זו שאלה מצויינת.

<רועי פרידמן: זה חלק מהמצגת ואני אדבר על זה.

<רועי פרידמן: מה שחשוב לציין לפני שאני אעבור פה לפרויקט האחרון במסך, זה שהתכניות שנמצאות פה על המסך כולן בשלבים שונים כשיש תכניות יותר מתחילות ויש תכניות שכמו בסקנדינביה כבר בשלות וכולם עובדים על הנושאים האלה שנים רבות.

<רועי פרידמן: אז כמו שאדוני היושב ראש אמר, אלה תהליכים ארוכים, גם במדינות גדולות מישראל שמשקיעות הרבה מאוד משאבים של כוח אדם וכספים בנושא, גם שם זה לוקח זמן והם נמצאים בשלבי פיילוט.

<רועי פרידמן: במרכז האיחוד האירופי יש רגולציה אירופאית שנקראת eidas הפוקוס שלה בהזדהות והיא עוסקת בין היתר בזיהוי בין גבולות.

<רועי פרידמן: למעשה, לאפשר לאזרח של מדינה א' של האיחוד האירופי להזדהות במדינה ב' כדי לקבל שירותים במדינה ב'.

<רועי פרידמן: חשוב שנכיר את זה כי באמת כל האיחוד האירופי הולך לשם.

<רועי פרידמן: חזרה אלינו לישראל.

<רועי פרידמן: החלטת ממשלה 2097 הטילה על היחידה להוביל צוות בין משרדי לגיבוש המדיניות להזדהות בטוחה.

<רועי פרידמן: אלה השותפים שלנו לגיבוש המדיניות.

<רועי פרידמן: קיימנו עבודת מטה ארוכה שכוללת גם הוועצות עם נותני שירותים עיקריים בממשלה, הוועצות עם תעשיית ההזדהות הבטוחה: סטרטאפים וחברות טכנולוגיה בשלות בתחום ההזדהות הבטוחה והוועצות עם הציבור הרחב.

<רועי פרידמן: בכל הסבבים האלו קיבלנו הערות, תייגנו את המדיניות והנחנו אותה לאישור.

<רועי פרידמן: החלטת ממשלה 2960 אישרה את עיקרי המדיניות, שמיד אני אעבור עליהם, הטילה עלינו לפרסם קווים מנחים שזו הנחיה יותר פרקטית על אופן מימוש המדיניות, הטילה עלינו לגבש תכנית עבודה למימוש המדיניות כולל, וזה חשוב מאוד להדגיש, שילוב של המגזר הפרטי בתכנית כדי להשיג את התועלות המרביות.

<רועי פרידמן: הסכומים שראינו קודם וההיקפים אנחנו רואים ב- - -

אורי מקלב: זאת אומרת שכבר יש חשיבה לשילוב המגזר הפרטי בעניין.

<רועי פרידמן: נכון.

<רועי פרידמן: המדיניות נבנתה עם המגזר הפרטי והרשויות המקומיות בתכנית ואחרי זה בתכנית העבודה למימוש אנחנו נכלול התייחסות לנושאים האלה - - -

אורי מקלב: כל הרשימה הזאת שאתה נותן כאן שאלה שכבר - - - בעבר דנו בזה האם יש כאן בעיה בסמכויות או בכפיפות, האם הריבוי של הגופים האלה, נראה על הנייר, אם הם רק שותפים בתהליך, בחשיבה זה בסדר אבל אם - - - מהגוף אומרים בסמכות, בכפילות של הדברים.

<רועי פרידמן: אנחנו עובדים כצוות בין משרדי ואנחנו מתואמים בעשייה שלנו והמדיניות הוגשה על ידנו אבל אחרי עבודה של כלל הצוות הבין משרדי.

<רועי פרידמן: גם תכנית המימוש תהיה בתיאום עם הצוות הבין משרדי כך שבוודאי שיש גופים שונים - - -

אורי מקלב: אני חושב שזה נושא - - -

<רועי פרידמן: אתה מכיר את עבודת הממשלה ויש גופים שונים עם דעות שונות - -

אורי מקלב: אבל כבר נכוונו בעבר- - -

<רועי פרידמן: - - ואנחנו צריכים לעבוד בשיתוף פעולה, זה אחד האתגרים שלנו.

<רועי פרידמן: עד כה אני חושב שצלחנו את האתגר הזה ואנחנו מתכוונים להמשיך באופן - - -

אורי מקלב: הסמכות היום בידי מי?

<רועי פרידמן: הממשלה הטילה עלינו להוביל את גיבוש תכנית המימוש להזדהות בטוחה.

אורי מקלב: והיישום הוא של מי?

<רועי פרידמן: זהות המיישמים ואופן היישום ייקבע בתכנית.

<רועי פרידמן: זה אחד הדברים שיקבעו בתכנית שברור שיש גופים בעלי סמכות - - -

אורי מקלב: גוף אחד זה דעה אחת, שני גופים זה כבר שלוש דעות, זה לא שתי דעות, זה במקרה דעות.

יוליה מלינובסקי: אז אולי במדיניות אלא - - -

אורי מקלב: אחרי זה יש מכפלות כבר.

יוליה מלינובסקי: לא יהיה שיקול דעת לבקש - - -

אורי מקלב: כן זה חלק - - - אני, בסדר, נמשיך הלאה.

<נעמה בן צבי: עורכת דין נעמה בן צבי, אני היועצת המשפטית של היחידה.

<נעמה בן צבי: מבין הרשימה שם הגוף המיישם אולי היחידי שם זה בעצם ממשל זמין שעמלים בעיקר או רק במגזר הממשלתי.

<נעמה בן צבי: יתר הגופים שם עוסקים בגופים משיקים כמו הרשות להגנת הפרטיות, השם שם לא מעודכן.

<נעמה בן צבי: אז בנושא הזה אני חושבת שיש פחות - - -

אורי מקלב: זה נושא שאם אחרי זה מישהו יתייחס לזה באומץ אני אשמח לשאול.

<רועי פרידמן: אני אעבור בקצרה על עקרונות המדיניות.

<רועי פרידמן: ראשית כל, פשטות כמו שאדוני היושב ראש הציג בפתיחת הישיבה, אם זה לא יהיה פשוט זה פשוט לא יהיה.

<רועי פרידמן: יישומים דיגיטליים, הזדהות פשוטה תאפשר גם למגזרים שהגישה למחשוב פחות טריוויאלית להם שימוש באמצעי ההזדהות, ולכן אנחנו נותנים לזה דגש כל כך גדול.

<רועי פרידמן: לצד זה, הגנת סייבר מבלי שההזדהות תהיה מאובטחת זה גם לא יקרה וחשוב לנו לוודא שזה מתקיים.

<רועי פרידמן: תאימות טכנולוגית בין מערכות, הדגשה לפרטיות של התושבים, שימוש באמצעי הזדהות, תהיה אפשרות לשימוש במגוון אמצעי הזדהות ובכורה לתעודה הזהות החכמה.

<רועי פרידמן: כמו שאדוני ציין, תעודת הזהות החכמה, פרויקט התיעוד הוא פרויקט שמדינת ישראל השקיעה בו משאבים רבים והוא מעמיד את מדינת ישראל - - - תעודת הזהות מעמידה את מדינת ישראל בנקודת פתיחה מצויינת שבה לכל אזרח תהיה זהות חזקה שאנחנו יודעים לוודא אותה.

<רועי פרידמן: המדינות שראינו - - -

אורי מקלב: אתם תחכו עד שלכלל אזרחי ישראל תהיה את תעודת הזהות החכמה או שאתם הולכים על זה בצורה מודולרית?

<רועי פרידמן: בוודאי שכן.

אורי מקלב: אתם לא תחכו עד שכולם - - -

<רועי פרידמן: אין סיבה לחכות שכולם יצטיידו בתעודת הזהות.

יוליה מלינובסקי: בחמש שנים צריכים להיות כמה אחוזים של תעודת זהות חכמה?

יוליה מלינובסקי: 80% אמרנו נכון?

אורי מקלב: חמש שנים, כן.

<קריאה: אז שיהיו אמצעים נוספים.

<רועי פרידמן: יהיו אמצעים נוספים.

אורי מקלב: אני חושב שבשלב מסוים תהיה אפשרות להצטרף לזה גם לא רק בסדר של תוקף התעודה.

אורי מקלב: אני בטוח שעם ההטמעה של העניין ושהעניין כבר ינוע, אין לי ספק שבשלב מסוים יהיו אנשים שיוכלו להצטרף לעניין הזה גם אם התעודה הישנה עדיין בתוקף.

<עמיר אריהן: אני בהחלט מסכים.

<עמיר אריהן: זה גם כמובן תלוי יישומים.

<עמיר אריהן: כמו שאנחנו רואים שאנשים הלכו להוציא דרכונים ביומטרי בשביל לעבור מהר במעבר - - -

אורי מקלב: בדרכונים זה ברור שזה עבד אבל בתעודת זהות השימוש הוא - - -

<עמיר אריהן: השימוש לא יישומי, אני מסכים - - -

<רועי פרידמן: הכוונה היא שתהיה בחירה לתושב באמצעי ההזדהות.

<רועי פרידמן: כשתעודת הזהות גם התושבים ביצעו הזדהות ראשונה חזקה כדי לקבל אותה וגם יש שם תעודות דיגיטליות.

<רועי פרידמן: אני בכלל לא מדבר על הרובד הביומטרי של תעודת הזהות החכמה.

<רועי פרידמן: אני מדבר על התעודות הדיגיטליות - - -

אורי מקלב: רועי, אני מרגיש שהזמן רץ לנו.

אורי מקלב: אם אתה יכול לתת מילה בשלב הזה, לפי דעתי זה חשוב, מדוע אין קשר בין תעודת הזהות החכמה למאגר הביומטרי.

<רועי פרידמן: זה העיקרון האחרון פה שבאמת קובע שאין קישור למאגר הביומטרי.

<רועי פרידמן: הנושא של המאגר הביומטרי מטופל בחוק.

<רועי פרידמן: כמו שאדוני יודע היטב חוק מאוד דווקני ותקנות ובשום דרך לא יהיה קישור בין הזדהות בטוחה והמאגר הביומטרי.

<קריאה: זה גם מוזכר בהצעה - - -

יוליה מלינובסקי: אם עוד כמה שנים המאגר עלול להתבטל - - -

אורי מקלב: אבל מכוון שזה גם בכל אופן דיון משודר, איך, אנחנו כבר למדנו, אבל איך במילים המקצועיות שלך איך יכול להיות, במה הוא חכם אם הוא לא אוגר בתוכו משהו ביומטרי וצריך לזהות אותו עם משהו.

אורי מקלב: כמו שאנחנו מבינים שאדם בא - - - כשאני עכשיו משתמש בכרטיס שלי כאן, בכניסה לבניין או בכניסה לחדר אני משתמש במאגר או שאני לא משתמש במאגר?

אורי מקלב: זה רק עושה התאמה.

<רועי פרידמן: כדי רק לעשות זיהוי אל מול תעודת הזהות אין שום קישור מאחורה למאגר הביומטרי.

<רועי פרידמן: זה זיהוי של הסרטיפיקטים הדיגיטליים על גבי התעודה לצורך העניין, כמו כרטיס האשראי שלך, כרטיס האשראי עם הצ'יפ הדיגיטלי שלו ו-PIN קוד של ארבע ספרות - - -

אורי מקלב: נפשט את זה.

אורי מקלב: כמו שהברקוד במוצר שאני עכשיו מעביר אותו הוא לא צריך משהו ביומטרי בזהות שלו אלא הוא רק משווה, הוא רק בעצם גורם משווה, אותו דבר גם אם יש לברקוד נתונים שנמצאים אבל הם לא שמישים, כשאני מעביר את זה בקופה, הקופאית מעבירה את זה, היא לא משתמשת במאגר אלא היא בסך הכל מזהה את המוצר בלי שום מאגר.

אורי מקלב: אני חושב שאולי לציבור זה באמת דוגמה ואין שם שימושים.

אורי מקלב: זה שיכול להיות שיש מאגרים אחרים ושימושים אחרים אין שום קשר.

אורי מקלב: השימוש לא צריך להיות בשום מאגר אלא יש השוואה של נתונים שהן השוואות שהן בטוחות ומזהות אבל הן לא צריכות להשתמש במאגרים.

<רועי פרידמן: לטובת ההזדהות הבטוחה היה אפשר לבצע הזדהות בדיוק באותו אופן גם אם הכנסת הייתה מחליטה שאין מאגר ביומטרי.

<רועי פרידמן: זה לא קשור לזה.

אורי מקלב: וכמו שבפיזי זה יכול להיות כשזה עובר גם זה יכול להיות כי זה גם זהות מרחוק ורק צריך להבטיח את זה, לבטח את זה.

אורי מקלב: אבל בעיקרון זה יכול להשתמש.

אורי מקלב: זה דבר שאני פשוט מגיע ומדבר על כך השאלה שאני כל הזמן שאני לא מניח את הדעה של אנשים הם לא מסוגלים לקלוט עוד מה אנחנו יכולים לעשות בעניין הזה.

<רועי פרידמן: תודה על הסיוע.

<רועי פרידמן: אלו עקרונות המדיניות.

<רועי פרידמן: הקווים המנחים - ופה קונספט שקיים בקווים המנחים זה רמות אבטחת אימות, מה שנקרא באנגלית Levels of assurance .

<רועי פרידמן: למעשה אנחנו רוצים להתאים את עוצמת ההזדהות הנדרשת לרגישות השירות.

<רועי פרידמן: אנחנו מסתמכים פה אחרי הוועצות עם כמה מדינות בעולם על תקן בינלאומי, תקן ISO שמגדיר ארבע רמות אבטחת אימות מ-1 הנמוכה ביותר ל-4 הגבוהה ביותר, ולצד זה משרדי הממשלה יש כלי מתודולוגיה סדורה כדי שיסווגו את השירותים לרמת אבטחת האימות הרלוונטית.

<רועי פרידמן: אני יודע שרשות התקשוב וממשל זמין מתבססים על המתודלוגיה הזו.

<רועי פרידמן: רשות האוכלוסין הנגישו שירותים תוך התבססות על המתודולוגיה הזו כך שהיא כבר עושים בה שימוש.

<רועי פרידמן: בנוסף, אחרי שהגדרנו מה רמת אבטחת האימות יש הנחיות לגבי אופן ביצוע ההזדהות הראשונה, מה שנקרא הרכשה, בהתאם לרמה שנקבעה מ-1 עד 4 כשככל שהרמה גבוהה יותר נדרשת הזדהות ראשונה חזקה יותר.

<רועי פרידמן: והנחיה לגבי אופן ביצוע האותנטיקציה, ההזדהות הפרקטית, לדוגמה באמצעות תעודת זהות, תעודת זהות ו-PIN קוד.

<רועי פרידמן: אני אתן דוגמאות - - -

אורי מקלב: בדרגה הגבוהה יותר זה צריך להיות עם עוד אמצעים נוספים?

<רועי פרידמן: כן.

<רועי פרידמן: לדוגמה ברמות הגבוהות כבר נדרש מה שנקרא two factor authentication, הזדהות באמצעות שני גורמים, גם כרטיס וגם PIN קוד או גם ססמה וגם אמצעי נוסף.

אורי מקלב: או מידע, שנת לידה - - -

<רועי פרידמן: שנת לידה הוא לא מידע שהוא - - -

אורי מקלב: בטוח.

אורי מקלב: אני מדבר אבל סוג של מידע כמו שהיום עושים היום.

אורי מקלב: במגזר הפרטי זה קיים.

אורי מקלב: הבנקים או החברות הפרטיות - - -

<קריאה: מה שם האמא לפני הנישואין.

<רועי פרידמן: את נכנסת לעולם של שאלות סבתא.

<רועי פרידמן: שאלות סבתא ידועות בחוסר היעילות שלהן.

<רועי פרידמן: לא תמיד אנחנו זוכרים איך לענות עליהן, אחרים יכולים לדעת - - -

אורי מקלב: איזה עוד מתוך השקפים אתה חושב שזה חשוב עוד להציג?

<רועי פרידמן: אני יכול לספר על דוגמאות להרשמה ברמות אבטחת האימות השונות שבגדול גם בהרכשה וגם בהזדהות ב-level of assurance 2 נדרש אמצעי זיהוי ראשוני אחד, ב- level of assurance 3 נדרשים שני פקטורים וכך גם בהזדהות, single factor לעומת two factor.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה לתת דוגמה אדוני היושב ראש, שבכל דבר לא צריך להגזים.

יוליה מלינובסקי: למישהו פה יש ילדים הוא מכיר.

יוליה מלינובסקי: יש אתר שנקרא smart school שזה לילדים, לבית ספר.

יוליה מלינובסקי: תקשיב, זה טירוף.

יוליה מלינובסקי: את הססמאות מחליפים כל חודש, להבדיל בין אותיות גדולות וקטנות, אנגלית, בקיצור, אני אתמול חצי שעה השקעתי בלסדר את הילד הזה, מסכן, smart school שהוא יוכל לראות את שיעורי הבית, זה הכל.

יוליה מלינובסקי: יש טירוף - - - לא זה טירוף.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת שהכל צריך גם כן להיות מתאים וגם שלבנאדם הוא יבין מה רוצים ממנו.

יוליה מלינובסקי: אתה הרבה פעמים יושב, אני מצטערת להגיד, כמו דביל ולא מצליח להבין מה הם רוצים ממך כי זה רץ וזה מתחלף ואתה כבר לא זוכר מה היה וזה משתנה.

יוליה מלינובסקי: אז תשימו לב, אנחנו לא כולנו גאונים במחשבים ואנחנו לא עובדים בסייבר, אנחנו אנשים פשוטים ולאנשים שהם קצת יותר מבוגרים זה בכלל סיפור.

יוליה מלינובסקי: Smart school, ילד, שיעורי בית, חצי אתמול ישבנו כל המשפחה עם זה.

<קריאה: אבל הצד השני של זה שאם מישהו יכנס למידע ויקח - - -

יוליה מלינובסקי: אז הוא סך הכל יראה אם הוא קיבל בבוחן 68, ביג דיל.

<קריאה: כן אבל גם הוא יראה את התוצאות של המבחן מחוננים שהוא עשה ואולי - - - יש שם מידע רגיש ביותר - - -

אורי מקלב: חברת הכנסת צודקת אבל צריך להיות, דיברנו על זה וכתבנו את זה שזה צריך להיות שימוש פשוט.

אורי מקלב: איפה כתבת את זה?

<רועי פרידמן: זה העיקרון הראשון במדיניות, פשטות.

יוליה מלינובסקי: לא אבל שוב, פשוט, תבין את הרמה שלך ופשוט שלי, זה לא אותו דבר.

אורי מקלב: זה לא משהו סובייקטיבי.

<קריאה: את לא מבינה, אם זה יהיה פשוט יהיה לאנשים זמן לחשוב ואם יהיה להם זמן לחשוב הם אולי יחשבו מחשבות כפירה.

יוליה מלינובסקי: אני עוד שנייה חייבת ללכת אבל דבר אחרון, מצויין, יפה מאוד אבל כפי שאמר היושב ראש, זה לא צריך להיות תחליף להכל.

יוליה מלינובסקי: השירותים הרגילים לאוכלוסיות שונות צריכים להיות נגישים שזה לא יהיה מצב שאנחנו נישאר עם פקיד אחד שם לקבלת קהל וזהו, נגמר הסיפור, כי כולם דיגיטליים.

יוליה מלינובסקי: לא, לא כולם דיגיטליים וצריך להיות איזון נכון בין כל הדברים האלה.

אורי מקלב: נכון מאוד.

אורי מקלב: תודה חברת הכנסת מלינובסקי.

אורי מקלב: רועי יש לך עוד משהו שאתה רוצה או שאנחנו יכולים.

אורי מקלב: אני חושבת שאולי אחרי זה בהמשך.

<רועי פרידמן: אני חושב שרק לדבר רגע על ססמאות.

אורי מקלב: דרך אגב זה אמור להיות רק דרך הפלאפונים?

<רועי פרידמן: לא אנחנו ניתן בתכנית המימוש דגש לטלפונים חכמים.

<רועי פרידמן: זה לא אומר שזה יהיה רק.

אורי מקלב: יש כאן נציגות של הבנקים במקרה?

אורי מקלב: המגזר הפרטי?

אורי מקלב: יש כאן שקף שאנחנו מנסים לדלג עליו ומראים בעיקר את הנושא של הסמארטפונים והטלפונים הניידים.

אורי מקלב: היו לי פניות אבל גם היום הבנקים נותנים את האפשרות לסרוק את הצ'קים על ידי הסמארטפונים.

אורי מקלב: מדוע אין את אותו שירות דרך המחשבים בסריקה ממוחשבת.

אורי מקלב: איזה יתרון יש לסמארטפון, לפלאפון יותר ממה שיש למחשב הביתי או המחשב המשרדי.

אורי מקלב: מה ההבדל בין הסורק הביתי שיכול לסרוק או המשרדי, זה אותו צ'ק והבנקים לא מאפשרים לעשות את זה דרך המשרד אלא רק דרך הפלאפון.

אורי מקלב: לכן אני - - -

<דוד בבלי: הנושא של סריקת צ'קים, פשוט בסמארטפונים יש אפליקציות שמאפשרות את הסריקה הזו על פי הסטנדרט שנדרש לצורך המסלקה הבין בנקאית.

<דוד בבלי: באופן תיאורטי אפשר לבחון את זה ואנחנו באמת בעקבות השאלה שפנית על זה אנחנו באמת עושים בחינה אם אפשר להטמיע - - -

אורי מקלב: זו שאלה של טכניקה זו לא שאלה של - - -

<דוד בבלי: זה שאלה בעיקר של טכניקה.

אורי מקלב: בטלפונים הטכניקה יותר משוכללת בנושא האפליקציות מאשר המחשב.

יוליה מלינובסקי: אתם מדברים על עידן דיגיטלי.

יוליה מלינובסקי: אתם יושבים פה ומספרים שאנחנו כביכול כבר שם.

יוליה מלינובסקי: אני עשיתי טעות, עשיתי כרטיס חוץ בנקאי, כרטיס אשראי.

יוליה מלינובסקי: קיבלתי כרטיס, הפעלתי אותו, הכל בסדר.

יוליה מלינובסקי: פתאום אני מגלה שאני לא מצליחה לשלם, אני מתקשרת לחברת האשראי, המסגרת מאוד קטנה כי חברת האשראי העבירה את הטופס בפקס לבנק.

יוליה מלינובסקי: הבנק צריך לחתום ולהעביר בחזרה בפקס לחברת האשראי.

יוליה מלינובסקי: אתמול לקחתי 40 דקות בטלפון עם החברת אשראי כדי לברר את הסיפור.

יוליה מלינובסקי: היום 20 דקות עם הפקיד בדרך כי היו פקקים אז עד שהגענו, 20 דקות עם הבנק שלי לברר איפה הטופס.

יוליה מלינובסקי: הוא מצא אותו בסוף, הפקיד שם וכביכול אמור לשלוח בחזרה בפקס לחברת האשראי.

יוליה מלינובסקי: אבל מה הם אמרו לי?

יוליה מלינובסקי: קחי את הטופס הזה, לכי לבנק, ימלאו לך את זה, תשלחי לנו בפקס חזרה.

יוליה מלינובסקי: אז על איזה עידן דיגיטלי אתם מדברים?

יוליה מלינובסקי: זה המצב.

אורי מקלב: זה מזכיר לי את האוהלים במדינות ערב.

אורי מקלב: שיש את הרולס רויס בחוץ ואת המכוניות ועדיין נמצאים באוהלים.

אורי מקלב: אבל אי אפשר להתעלם.

אורי מקלב: זה נכון אבל זה נהפך כבר למיעוט.

יוליה מלינובסקי: מציאות והתיאוריה הם קצת - - -

אורי מקלב: אבל אי אפשר להתעלם מכך שאת יושבת בבית או במשרד ואת לוקחת צ'ק סורקת אותו ומכניסה אותו לחשבון בבנק.

אורי מקלב: אי אפשר להתעלם שיש היום דברים שלא היו.

אורי מקלב: אנחנו היום באמת, זה נכון שלפעמים יש פערים.

אורי מקלב: אם בסופו של תהליך או בנקודה אחת, לפעמים לא נקודת קצה, זה עובר בפקס ניירת אז אנחנו לוקחים את כל הדבר המפותח הזה והחדשני הזה ואנחנו עוד בחלק מהדברים עובדים עם כלים ישנים מאוד.

אורי מקלב: זה נכון אנחנו צריכים להתגבר על זה וטוב שמציפים את זה.

<דוד בבלי: אני רק אתייחס למה שאתה אומר, זה נכון, באמת עדיין נעשה שימושים כי אנחנו מבחינתנו כבר הסרנו את החסמים, אנחנו הולכים להאיץ את ההטמעה הזאת.

<דוד בבלי: גם הבנקים הולכים להאיץ את ההטמעה הזאת של לוותר על הפקס לחלוטין.

<דוד בבלי: היום לא נדרש פקס לצורך השימוש.

<דוד בבלי: זה עדיין איזשהו הליך היסטורי שנדרש להקים את התהליך מחדש.

אורי מקלב: אנחנו בוועדה הזאת מוליכים חקיקה במשרדים ממשלתיים שיכול להיות פקס אבל לא רק בפקס.

אורי מקלב: - - - ממשלה שנותנת החלטה שלא - - - זאת אומרת חייב להיות עוד משהו דיגיטלי אחר חוץ מפקס.

<רועי פרידמן: אני רק אומר משהו על התאמת חוזק ההזדהות לרגישות השירות.

<רועי פרידמן: אנחנו רואים פה מחקר של וריזון מ-2017 שמספר ש-81% מפריצות שארעו ארעו בגלל ססמאות חלשות או ססמאות שנגנבו, ולכן אנחנו מסמנים את הססמה כפקטור שהוא חלש, זה לא רק אנחנו זה בעולם וזאת מגמה שאנחנו צפויים לראות, פחות הסתמכות על ססמה.

אורי מקלב: יאיר פרנק, בבקשה.

אורי מקלב: אני לא שאלתי דבר אחד, לוח הזמנים או אני אשאל קודם כל שאלה אחרת.

אורי מקלב: יש הגדרה ליעד, מה שאני לא ראיתי פה, יש משהו שאנחנו לא יכולים לעבור אותו, אין לנו ביעדים, משהו שאנחנו חושבים שזה כבר דבר שירות שאנחנו לא יכולים לתת גם עם הזדהות כזו או אחרת.

אורי מקלב: זאת אומרת יש שירותים שמראש אנחנו החרגנו אותם - - -

<רועי פרידמן: בסופו של דבר ההחלטה אם לתת את השירות תוך הזדהות ועוצמת ההזדהות שנדרשת זו החלטה של בעל השירות.

<רועי פרידמן: כלומר אם הדוגמה הקיצונית ביותר זה תיקי אימוץ לדוגמה.

<רועי פרידמן: אם בעל השירות של תיקי אימוץ יחליט שהוא לא מעוניין להנגיש את השירות הזה דיגיטלית זו החלטה שלו.

אורי מקלב: זה לא עובר ביקורת שלכם?

אורי מקלב: זו החלטה - - - של המשרד בעצמו?

אורי מקלב: כל משרד וכל יחידה בתוך משרד - - -

<רועי פרידמן: לפי המדיניות כל יחידה סוברנית להחליט על הנגשת השירות ועל עוצמת הזיהוי הנדרשת כי הם אלו שמכירים את הסיכונים הגלומים בשירות ואת הרגישות של ה- - -

אורי מקלב: אתה יודע שאני ודאי כנמצא הרבה, יש לי הרבה ממשק לפקידות, למנהלים שאתה רואה שחלק זה קיבעונות.

אורי מקלב: בעיני בוודאי, בעיני גם האחרים, בעיני האזרח ולכן הוא גם פונה אלינו בעניין.

אורי מקלב: לא זו אף זו, אלא זה סוג תפיסות אישיות יותר מאשר הן ממלכתיות.

אורי מקלב: השאלה אם תפיסה ממלכתית בעניין הזה - - - אתה הבאת דוגמה שאולי קיצונית באימוץ אבל דרך אגב, התפיסה הזו, הנה אנחנו עוברים שינויים, הנה ניקח אפילו את הנושא של אימוץ שילדים או אנשים שהיום כבר מאומצים אסור להם לפרסם שהם מאומצים כשזה היה התפיסה - - - אנחנו עכשיו עשינו תהליך ששינינו את זה.

אורי מקלב: זאת אומרת, גם הבנו שגם אם יש לזה השלכות, שיש לזה השלכות – כל אחד שמאומץ יש לו הורים מאמצים, יש לו הורים ביולוגיים וכשאנחנו נתנו את האפשרות כן למאומץ וזה עד היום היה שמאומץ סיפר בפורום כזה או אחר בראיון הוא לא יכול היה להזדהות שהוא מאומץ שינינו את זה, זאת אומרת יש תפיסות אחרות היום.

אורי מקלב: אם אתה שואל שהפקידות אלה קובעי המדיניות רצו את זה?

אורי מקלב: לא, זה היה צריך לבוא מחקיקה פרטית ומפעילות אחרת כדי לשנות את המדיניות.

אורי מקלב: אז אם אנחנו ניתן לתפיסה שכל מקום בתפיסה נקרא לזה או שהיא היסטורית או תפיסה אישית או תפיסה שיכולה להיות מדיניות של משרד אבל היא יכול להיות שונה.

אורי מקלב: כמו שאנשים חדשים מגיעים הם פתאום משנים את התפיסה.

אורי מקלב: יכול לבוא מנכ"ל, יכול לבוא מנהל, עושה מהפכות בעניין הזה בתפיסות האלה.

אורי מקלב: אז איפה - - - אני מאוד חושש מזה.

<רועי פרידמן: המבחן שלנו הוא בהעמדת תשתית הזדהות שתהפוך את הנגשת השירותים הזו ליותר קלה.

<רועי פרידמן: ולדוגמה בתקשוב הממשלתי - - - פועלים לגבש תשתית כזו ופעם שתהיה תשתית כזו אז באמת החסמים יהיו הרבה יותר נמוכים.

אורי מקלב: מטבע הדברים דברים שלא עושים בשלב הראשון, הרבה דברים, מה שאתה לא זורק בערב פסח כשאתה עושה את הניקיון אתה לא יכול לזרוק את זה באמצע השנה.

אורי מקלב: דברים שאתה בתפיסה היום שאתה הולך לשינויים אתה לא אומר, אתה מרחיק אותם, זה לא, נחכה, אחר כך, יכול לעבור הרבה זמן עד שזה גם ייכנס לתוך תהליך, לתוך תפיסה.

אורי מקלב: אני חושב שצריך לתת לזה את הדעת בעניין הזה.

אורי מקלב: אבל אני שואל אם היום - - - מכוון שאתה נותן לזה רק למשרדים, לנותני השירות להחליט אז יכול להיות שאנחנו ניתקל במצב שחלק גדול מהדברים האלה לא יהיו מונגשים על ידי הזדהות.

<נעמה בן צבי: השאלה מה קורה היום.

<נעמה בן צבי: זאת אומרת עד עכשיו השיקול דעת של בעלי השירות לא היה מובנה.

<נעמה בן צבי: לכן ראינו את חוסר האחידות בגישות השונות.

<נעמה בן צבי: פה אנחנו מנסים לספק להם כלי שיבנה להם את שיקול הדעת, יפרוש בפניהם את האפשרויות, את השאלות הרלוונטיות, לפתוח את הראש לאיזה שיקולים צריך לשקול ומה ניהול הסיכונים.

<נעמה בן צבי: הרי אנחנו לא יכולים להחליף את המומחיות של כל משרד ממשלתי בהנגשת השירותים.

אורי מקלב: זה מדיניות של כל יחידה, של כל אגף, מנכ"ל צריך לקבל החלטה?

אורי מקלב: מי מקבל את ההחלטה או מי מבקר את ההחלטות, איפה זה מגיע.

אורי מקלב: אז אולי כאן יאיר אתה בחלק הזה, בבקשה.

אורי מקלב: בסופו של דבר אני גם רוצה לדבר על לוח זמנים.

<יאיר פרנק: השאלה ששאלת היא שאלה שמרחפת אצלנו כמעט על כל דבר שאנחנו עושים.

<יאיר פרנק: האם אנחנו ממרכזים את תהליך קבלת ההחלטות או מבזרים את תהליך קבלת ההחלטות.

<יאיר פרנק: זו שאלה שעולה כמעט בכל נושא שאנחנו עוסקים ואני חושב שנעשה פה איזון נכון שמבזר את תהליך קבלת ההחלטות בצורה מובנית ולא סתם כי מישהו קם בבוקר והחליט שהוא לא רוצה כי בסוף הוא גם צריך לעמוד למבחן ציבורי.

<יאיר פרנק: כי בסוף כנראה גם יהיה איזה שירות שהממשלה תחשוב או אנחנו או רשות התקשוב נחשוב שיש פה מיליון אזרחים שעושים בזה שימוש מדי חודש בחודשו ומישהו החליט שהוא לא רוצה אנחנו נשאל את השאלות האלה והוא יצטרך יהיה להסביר למה הוא לא עושה את זה.

אורי מקלב: אבל אין לכם סמכות.

<יאיר פרנק: זה לא סמכות בשלב הזה.

<יאיר פרנק: שוב, מתוך תפיסה שהניהול הנכון הוא הניהול הביזורי בהקשרים האלה כי הידע נמצא במשרדים יותר מאשר - - - אנחנו ברשות התקשוב בחיים לא נוכל לדעת כמו סתם לדוגמה ראש רשות התאגידים מה השיקולים בעד ובנגד לרשום חברה עם כרטיס חכם או בלי כרטיס חכם.

<קריאה: רק הוא יודע.

<יאיר פרנק: את הציניות תקח לאן שאתה רוצה, אילן, אבל כן, הוא איש המקצוע אז הוא יודע.

אורי מקלב: אנחנו כל הזמן בכל הדיונים שיש לנו, לאורך כל הדיונים שיש כאן בכל הוועדות אנחנו כל הזמן בעימות אבל בויכוח בנושא במערכת האיזונים אין דבר שאני לא חושב שזה בדווקא אבל תמיד יש מערכת איזונים, חלקם אפילו דברים ערכיים, הם לא רק דברים - - - השאלה מערכת האיזון והתפיסה, מאיפה מגיעה התפיסה.

אורי מקלב: אם בגלל שיכול להיות ככה וככה, בגלל שיכול לצאת ככה אז אנחנו לא עושים צעדים קדימה או שהמערכת איזון יכול להיות, אנחנו לא מתעלמים מהמערכת אבל יש מנגד זה משקל כזה או אחר של מי נותן את המשקולות.

<יאיר פרנק: על מה אנחנו מדברים, בוא רגע אחד נמסגר את הדיון.

<יאיר פרנק: נמסגר את הדיון שהממשלה בתהליך דקלרציה בשלב הזה אמרה שהיא רוצה לראות את כל שירותי הממשלה האפשריים מקוונים קצה לקצה.

<יאיר פרנק: עוד רגע יוגב מנהל ממשל זמין יתן פה איזה כמה דוגמאות.

<יאיר פרנק: רוצים מקצה לקצה.

<יאיר פרנק: מה עכשיו יהיה הדיון - הדיון יהיה האם רמת האבטחה של השירות הזה תהיה 2 או תהיה 4.

<יאיר פרנק: יכול להיות שאני אחשוב כאיש מקצוע שמספיק פה 2 ויחשוב המשרד שצריך 4.

<יאיר פרנק: השירות יונגש - - -

אורי מקלב: כל זה הויכוח או שיש דברים שגם לא יהיה 4 וזה יהיה יותר, זה שירותים שלא יתנו.

אורי מקלב: להעביר בטאבו, דברים כאלה לא יתנו.

אורי מקלב: זאת השאלה אם אנחנו רק הרמה, דירוג שלו או ש- - -

<יאיר פרנק: השאלה שלך מצויינת ואנחנו נלמד את זה לאורך הדרך כשנראה איך הדברים נעשים.

<יאיר פרנק: אני חייב להגיד, מה שאתה אמרת גם בפתח הדברים שאתה יודע, בשפת העם, הראש הממשלתי ישתנה.

<יאיר פרנק: יש מקומות שישתנה יותר, יש מקומות שישתנה פחות אבל הראש הממשלתי ישתנה.

<יאיר פרנק: אנחנו רואים את זה.

<יאיר פרנק: והממשלה יש לה כוונה להנגיש עוד ועוד ועוד ועוד שירותים מקוונים לאזרחים כי אנחנו רואים בזה - - - כל נושא ההזדהות מה התכלית שלו?

<יאיר פרנק: התכלית שלו היא שירות לציבור.

<יאיר פרנק: רק שהשירות לציבור יהיה שירות לציבור טוב, שהציבור יבטח בו, שהציבור יבין שהממשלה לא סתם זורקת לו את הדברים אלא שהוא יודע שזה אמין.

<יאיר פרנק: סתם נקח לדוגמה שלא מישהו פתאום בטעות יכול לקחת את הבית שלו ולרשום אותו עצמו כי נתתי את השירות ברמה הלא נכונה.

<יאיר פרנק: אז התכלית היא שירות לציבור וזה נדבך חשוב בתכלית הזאת.

<יאיר פרנק: התכלית של הדבר הזה תאפשר לנו גם ברגע שהשירותים יהיו מזוהים מה שהיום, עוד רגע אני אתן דוגמה שהתחלנו מזה, אבל אין לנו אותם היום.

<יאיר פרנק: היא תאפשר לנו גם לצמצם את הפער הגיאוגרפי כי יש הרבה מאוד דברים שאם אתה גר במושב בגליל ואתה רוצה עכשיו לעשות פעולה שדורשת הזדהות אומרים לך אדוני תסע לטבריה ותבוא ללשכה.

<יאיר פרנק: ואנחנו לא רוצים שתסע לטבריה, אנחנו רוצים שתעשה את זה מהבית, באיפה שאתה לא גר, לא משנה, לאיפה שאתה רוצה אז זה יעזור לנו גם לצמצם את זה.

<יאיר פרנק: ואם נחשוב רגע אחד גם למה שאמרה מקודם חברת הכנסת, זה נותן לנו פתח לתת לאזרחים שירותים בדחיפה.

<יאיר פרנק: כי ברגע שהאזרחים יהיו מזוהים למול יכולת השירותים של הממשלה אנחנו נוכל לשלוח לך מייל אם תרצה לדבר איתנו במייל או מסרון ולהגיד לך, אדוני יושב ראש הוועדה, תוקף הדרכון שלך פג עוד שבעה חודשים, להלן לינק לתהליך שתעשה.

<יאיר פרנק: או תוקף רישיון הרכב שלך פג או תוקף רישיון הנהיגה של פג וכן הלאה וכן הלאה.

<יאיר פרנק: התשתית הזאת פותחת בפנינו אינסוף אפשרויות.

<יאיר פרנק: אתה צודק, התהליך של ההטמעה יהיה תהליך מדורג.

<יאיר פרנק: יהיו משרדים שירוצו איתנו ויהיו משרדים שנצטרך לחמר בהם.

<יאיר פרנק: נכון.

<יאיר פרנק: אבל עוד דבר אחד שצריך לדעת שגם הממשלה תקבל דיווח על תהליך ההתקדמות ביישום של הנושא הזה ואתה יודע יווצר סוג של שיימינג, בלי כוונה ליצור שיימינג, ייצא סוג של שיימינג.

<יאיר פרנק: הנה משרד X הנגיש ככה וככה שירותים ומשרד Y עשה שתיים.

<יאיר פרנק: אני מניח שזה גם סוג של דרבון.

<יאיר פרנק: ואם גם זה לא ילך, אדוני היושב ראש, אז לא תהיה לנו ברירה נחזור לממשלה ונבקש להשתמש בפטיש ולהעביר את העסק לאיזשהי החלטה מרכזית אבל אם היום נעשה החלטה מרכזית לא נוכל לזוז.

אורי מקלב: אני באמת מקבל את מה שאתה אומר אבל תדע לך שהדעה הציבורית בעניין הזה, אנשים חושבים שאין מספיק, זה לפעמים תפיסות אישיות ואין שפה אחת בעניין הזה וצריך להכנס לעניין הזה.

אורי מקלב: נכון שנגיע לשם, יש לנו עוד כברת דרך עד שנגיע לשם אבל צריך להסתכל כבר מעכשיו.

<יאיר פרנק: אנחנו יכולים לשים את הדברים על השולחן בצורה מאוד ברורה.

<יאיר פרנק: אנחנו סובלים היום בלא מעט מקרים מחוסר אמון של הציבור ביכולת שלנו לעשות את הדברים, באמינות של הדברים שקורים וגם בזה אנחנו מטפלים ואני - - -

אורי מקלב: אבל אם יחד עם הלינק הזה שהוא מקבל או מסרון או לא משנה באיזה צורה שהנה בעוד שבעה חודשים תוקף רישיון הנהיגה שלך פג.

אורי מקלב: באמת דרך אגב אני היום יש לי הרבה בקשות מאנשים שהם באו או לא היו מודעים או עד שהם ידעו או שמו לב, הרי בכל אופן היום חמש שנים או עשר שנים היום תוקף.

אורי מקלב: עכשיו הם צריכים לצאת לחוצלארץ, הם מקבלים רישיון זמני, אבל בחוצלארץ זה לא תקף.

אורי מקלב: הם באים ומבקשים ממני שמיניות באוויר.

אורי מקלב: אני צריך, אני לא יוכל לשכור רכב.

אורי מקלב: אני נוסע לחוצלארץ אני חייב איתי את הרכב, אני לא יכול לקבל אותו.

אורי מקלב: והתברר לי שאפילו לפעול אין לי כמעט אפשרות.

אורי מקלב: זה דפוס אחר, זה נמצא פה, אין אפשרות.

<יאיר פרנק: אני שאלתי את השאלה הזאת במשרד התחבורה גם כן והתשובה שקיבלתי לא הפתיעה אותי.

<יאיר פרנק: אפקט הדחיינות של הישראלי בלבצע את הדברים.

<יאיר פרנק: אתה מקבל את ההודעה, את הדואר, בהנחת עבודה בשלב הזה וכבר מתחיל להגיע, אתה מקבל את הדואר שלושה חודשים מראש, אתה דוחף את זה למגירה ובשעה אחרונה אתה נזכר.

<יאיר פרנק: רק חוויה אישית שלי, חידוש רישיון הנהיגה של אשתי באינטרנט בשרת התשלומים שהבחור הזה אחראי שיעבוד כמו שצריך ואחרי שבועיים, לא זמני ולא כלום, מגיע הרישיון פלסטיק מבארי.

<יאיר פרנק: אז גם את האזרחים אנחנו צריכים - - -

אורי מקלב: מאה אחוז, זה הדדי אבל מצד שני - - - מגיע, דואר, אנשים מקבלים איגרות ברכה שאני שלחתי לפני - - - מעבירים לי בוואטסאפ, הנה קיבלתי, תודה רבה על האיגרת ברכה, מראים את חותמת הדואר שאני בתשיעי, בתחילת התשיעי והנה עכשיו זה מגיע, אני אראה לכם כאן הרבה תגובות.

<יאיר פרנק: בעזרת השם נתחיל לדבר באימיילים - - -

אורי מקלב: בסדר, נכון, גם את האגרות ברכה נשלח דרך האימייל.

אורי מקלב: בסופו של דבר זה נכון שזה תרבות אבל אם יחד עם התזכורת הזו כבר אומרים לך תסרוק או אפליקציה, קח את הרישיון הקיים היום, תעביר את זה.

אורי מקלב: הנה אנחנו כבר מתחילים בתהליך, לא מזכירים לך, תתחיל בתהליך עכשיו יחד עם ההודעה.

אורי מקלב: אני לא יודע אם האינדיקציה זה השוואה למגזר הפרטי, אני לא יודע.

אורי מקלב: אבל אני חושב שזה כן נותן לנו משהו.

אורי מקלב: מה זה נקרא באמת פעולות שאנחנו יכולים לעשות ואפשר או אי אפשר מערכת איזונים.

אורי מקלב: אני חושב שהמגזר הפרטי כן עושה והם לא צריכים לחשוד בהם שאין להם את החששות ואין להם את השיקולים.

אורי מקלב: ועם כל זה הרבה דברים נעשים, הבנקים כדוגמה או אחרים כמובן שאצלם זה גם הכל באישורים הלכו צעדים קדימה.

אורי מקלב: המשרדים הממשלתיים לא נמצאים לא רק בפן הטכנולוגיה, גם מבחינת התפיסה אנחנו עדיין לא שם.

<יאיר פרנק: יש דברים שאני מסכים יותר ויש דברים שאני מסכים פחות אבל זה סתם אני נורא גאה בזה מהחלטת ממשלה שלא הבנתי למה הייתי צריך להעביר אותה בכלל שלא לבקש יותר פקס.

<יאיר פרנק: אז הממשלה כבר אמרה את זה.

<יאיר פרנק: אז אני לא רוצה להגיד שהממשלה הרבה יותר מתקדמת מהמערכת הבנקאית.

<יאיר פרנק: אבל כשדיברנו מקודם - - - ממש לא, שלא נתבל

<יאיר פרנק: בל לרגע, אנחנו לוקחים את המערכת הבנקאית כסמן ימני.

<יאיר פרנק: כשדיברנו קודם רועי הזכיר מקודם את הסיפור של תהליך ההרכשה.

<יאיר פרנק: איך אנחנו יודעים שאתה זה אתה.

<יאיר פרנק: הבנקים עשו תהליך הרכשה מאוד ברור.

<יאיר פרנק: הם הביאו אותי למול פקיד נתתי את תעודת הזהות, הפקיד זיהה אותי בעין, החתים אותי על כזאת חבילה של מסמכים שאף פעם אין לי מושג לאן הם הולכים ועם כל חבילת המסמכים הזאת קיבלתי אשרה לעשות כאלה וכאלה פעולות באתר האינטרנט של הבנק או דרך האפליקציה וכן הלאה וכן הלאה.

<יאיר פרנק: אנחנו רוצים שהתהליך הזה יהיה בלי ש-8 מיליון אזרחים יגיעו ללשכות.

<יאיר פרנק: אז גם אצלנו יש תהליך שיהיה תהליך גם הוא בסוג מסוים של פיזור - - -

אורי מקלב: מנהלת הוועדה הביאה לי איזה גזיר עיתון מהיום בבוקר שזה אמנם הודעת יחסי ציבור אבל מנהלים תיק ההשקעות מעכשיו אפשר גם בצ'ט.

אורי מקלב: תיקון חדש של הרשות לניירות ערך יאפשר ניהול תיק השקעות בזמן אמת ללא מפגש בין היועץ ללקוח.

אורי מקלב: על אף שיש סטנדרטים בינלאומיים שמדברים על הלבנת הון, שצריך הרבה יותר זיהוי ומבקשים הרבה שקיפות במערכת ואנחנו יודעים מה היום החקיקה החדשה בעניין הזה.

אורי מקלב: מנהלי תיקים הם צריכים את מנהלי הלקוח ועוד דברים שאנחנו דורשים היום אבל עם זאת הצו כולל הקלות לגבי אופן זיהוי, לימוד פרטי הלקוח בעת פתיחת החשבון.

אורי מקלב: ההקלות האלה מסירות את החסם האחרון הקיים כיום בפני מנהלי תיקים ומבקשים להציע שירותים תוך שימוש באמצעים טכנולוגיים ללא צורך בקיום מפגש פנים אל פנים עם הלקוח.

<יאיר פרנק: מצויין, מצויין.

אורי מקלב: אלה הדברים שאנחנו לשם צריך - - -

<רועי פרידמן: אם אתה מעלה את נושא הפיננסים אז באמת אחד התחומים שבהם אנחנו רואים פריחה של הזדהות בטוחה גם בסקטור הפרטי וגם הממשלה כרגולטור - -

אורי מקלב: הממשלה מאפשרת את זה ואולי אפילו - - -

<רועי פרידמן: - - זה תחום הפיננסים ו-Fintech בפרט.

<רועי פרידמן: שם אנחנו רואים גם בחו"ל, באירופה ובארה"ב, וגם פה בישראל תהליכי חקיקה שעוסקים בזה שבהם הזדהות, שוב, היא גורם שמאפשר לחדשנות הזאת לקרות.

אורי מקלב: אבל לא היינו פורצי דרך.

אורי מקלב: קיים באירופה קיים בכל.

אורי מקלב: הממשלה מבינה שהיא צריכה להתאים את עצמה, זה בסדר.

אורי מקלב: אבל בדברים שאין לך את הדוגמה אז אנחנו יכולים להשאר ככה.

אורי מקלב: איחרנו בעניין הזה.

<רועי פרידמן: שיהיו לתושבים את האמצעים שיאפשרו להם לעשות את כל החדשנות הזאת גם בתחום הפיננסים.

אורי מקלב: והבאנו את הדוגמה הזו שמצד אחד יש החמרה בנושא הזיהוי ובנושא השקיפות ובכל הנושא של בגלל הלבנת הון וסטנדרטים מחמירים שאנחנו לפעמים נגררים בעניין הזה שלא חשבנו אולי מראש שאנחנו צריכים את זה, אבל מצד שני בדברים ש- - - יש הקלה בעניין הזה.

אורי מקלב: זה בדיוק מה שצריך להיות ה- - -

<יאיר פרנק: התשובה היא חד וחלק אני משתמש ביכולת של המפקח על הבנקים ולמשל שאפשר היום גם לפתוח חשבון באמצעות האינטרנט - - -

<קריאה: באמצעות הטלפון מבלי להגיע לסניף.

<יאיר פרנק: יקירי, ראיתי את ההוראה הזאת הפצתי אותה אצלי פנימית אמרתי ככה אני רוצה מחר את כל הממשלה.

<יאיר פרנק: בהחלט נכון.

אורי מקלב: זה באמת צעד קדימה.

אורי מקלב: ולא רק זה במקום שהיית צריך רק התעודה היחידה שהיית יכול לבוא בפתיחת החשבון זה התעודת זהות שלך שאני כבר לא לוקח איתי, הרישיון נהיגה היום משמש לך כתעודה.

אורי מקלב: אולי שני דברים שאני מכיר זה רישום בטאבו ורישום במנהל מקרקעי, משהו שצריך את התעודה, אצל עורך דין אני חושב ובנושא הזה של פתיחת חשבון בנק.

<יאיר פרנק: אז הנה יוגב יתן דוגמה איך עושים פעולה בהזדהות בטוחה בלי להגיע - - -

אורי מקלב: יוגב שמני ואחרי זה עורך דין יונתן קלינגר.

<יוגב שמני: מנהל מפעל זמין, רשות התקשוב הממשלתי.

<יוגב שמני: אנחנו עבדנו במקביל עם שני תהליכים- - -

אורי מקלב: אתמול נפגשנו בנתניה.

אורי מקלב: יאיר לא יכל להגיע אבל פתחנו עוד עמדה של מתן שירות ומידע לציבור, זה נמצא במקום מרכזי בנתניה, מקום שפתוח אולי כמעט 24 שעות אבל עד חצות בלילה ודאי.

אורי מקלב: וכדי לצמצם את הפערים, כשאנחנו אומרים שאנחנו עושים את הפעולות והכל לוקחים לוועדה, עוד עמדה ועוד עמדה לאוכלוסיות שיש להם קשיים שם שתהיה להם נגישות להגיע, לעשות פעולות.

אורי מקלב: אני מקווה שבעוד חודש וחצי, משהו כזה, נוכל לבשר לכם על פריצת דרך אמיתית שם, לא עמדה אלא ממש עמדת מחשב רגיל שיוכלו לעשות דרך אינטרנט ולא רק דרך קו טלפון שמגוון הפעולות ישליש את עצמו, בטח הרבה יותר.

<יוגב שמני: למעשה כל השירותים שניתנים באתר האחוד, gov.il, יהיו שם.

אורי מקלב: החידוש בזה יהיה שזה מוגבל רק לצורך הזה וזה לא יהיה אתר, זה יהיה חידוש.

<יאיר פרנק: - - - אינטרנט כשרה עכשיו.

אורי מקלב: יהודית.

<יוגב שמני: כמו שאמרתי אתמול זה עוד ערוץ גישה נוסף ממגוון הערוצים שאנחנו מאפשרים לאזרח לקבל שירותים מהממשלה.

<יוגב שמני: התחלתי לומר שאנחנו עובדים בשני ערוצים במקביל.

<יוגב שמני: ערוץ אחד, מכוון שמדובר פה במערכת הזדהות מאוד מורכבת זה פרויקט גדול מאוד, הוא בתהליך מכרז, כאשר אנחנו בשלב של בחינת ההצעות, הצעות מאוד מעניינות.

<יוגב שמני: בתחילת רבעון ראשון של 2018 אנחנו נבחר ספק ובמהלך 2018 אנחנו נתחיל להקים את המערכת החדשה והקבועה.

<יוגב שמני: במקביל, הקמנו מערכת - - -

אורי מקלב: ספקים מהארץ או שיש גם - - -

<יוגב שמני: ספקים מהארץ אבל חברות בינלאומיות.

<יוגב שמני: כמובן שאנחנו לא רוצים לחכות ל- - -

<קריאה: מכרז למה?

<יוגב שמני: מכרז להקמת מערכת הזדהות בטוחה.

<יוגב שמני: זה לטווח הארוך, כמו שאמרתי וכמובן שלא חיכינו והקמנו מערכת זמנית אבל היא לא ממש מערכת זמנית.

<יוגב שמני: רצינו להקים מערכת שמאפשרת חלק מהיכולות אבל לא את כולן ולמעשה כבר בדצמבר 2016 עלה שירות ראשון לאוויר, שינוי מען, שינוי כתובת זה פרויקט שבוצע בשיתוף רשות האוכלוסין וההגירה שמאפשר לאזרח, תושב, במקום להגיע ללשכת השירות ולשנות את המען יכול לבצע את זה מרחוק לאחר הרישום במערכת ההזדהות יש לו שירות מקוון שיכול לשנות את הכתובת מרחוק.

<יוגב שמני: מדובר על פוטנציאל של כ-500 אלף תושבים בשנה.

<יוגב שמני: נכון להיום כ-100 אלף תושבים כבר החליפו את הכתובת מהבית בלי להגיע ללשכות.

<יוגב שמני: קודם כל מבחינתנו זו כבר הצלחה ואני חייב להגיד שאמרת איך אפשר לחבר את שירותי הממשלה ולייצר שירותים נוספים שמבוססים על הזדהות אז באופן טבעי עם האוכל בא התאבון אז כשראו שהשירות הזה מצליח יש כבר פניות ממשרדים נוספים שמבינים שזו דרך טובה ובטוחה מבחינתם להנגיש את השירות ולכן אנחנו מרגישים שכן יש עניין מצד המשרדים.

<יוגב שמני: יש כבר שירות שאמור לעלות ממש בקרוב לאוויר שמבחינתנו כבר סיימנו את הפיתוח שלו זה מול הנהלת בתי המשפט ואני חייב להגיד שזה לא רק מול אזרחים.

<יוגב שמני: גם המגזר העסקי מאוד מעוניין בזה, לדוגמה משרד התחבורה, רשות הכבאות שמעוניינים לתת שירותים מבוססי הזדהות גם לעסקים ולאו דווקא לאזרחים.

<יוגב שמני: אז מבחינתנו לפחות יש התקדמות מאוד מאוד גדולה בנושא הזה.

<יוגב שמני: שוב, כמו שיאיר אמר, אנחנו לא יכולים להכתיב למשרדים מה לעשות אבל עצם זה שגם יש טכנולוגיה כבר קיימת וגם הקווים המנחים זה מאפשר למשרדים לפעול בצורה הרבה יותר נכונה ויעילה והם בסוף גם המטרה שלהם להנגיש ולשפר את השירות לאזרח.

אורי מקלב: אני מקבל על עצמנו ככל שאנחנו נוכל אנחנו עם התקדמות של התהליך לקחת משרדים, לדון במשרדים, תמיכה במשרדים שנותנים שירותים מרובים, מהותיים ומרובים, משרדים הכבדים בעניין הזה.

אורי מקלב: אני לא - - - שירותים לחברות, משרדים של נגישות לציבור לראות איפה הם כדי לאתגר אותם כדי שזה יהיה גם זרז.

אורי מקלב: העניין הציבורי, אתה קורא לזה שיימינג, אבל זה באמת מבחן ציבורי אמיתי.

אורי מקלב: יבוא מנכ"ל של משרד ואנחנו רוצים את כל התשובות.

אורי מקלב: קנאת סופרים תרבה חוכמה.

אורי מקלב: כשמשרדים אחרים הגיעו לדברים יותר - - - אנחנו נתקענו לא פעם כשאותו משרד, אני רוצה לציין לטוב - - - יכול להיות משרד הרווחה, יכול להיות אפילו משרד הבריאות שבחלקים מסוימים באגפים מסוימים הם הגיעו לקדמה בטכנולוגיה והשתפרו ויש דברים אחרים.

אורי מקלב: טיפות החלב במשרד הבריאות יכול להיות שהן עדיין נשרכות ועדיין עובדים עם הכרטסת לילדים והזמנת תורים ופנקסי חיסונים, דברים מאוד ישנים.

אורי מקלב: ומצד שני, יכול להיות, רשומה רפואית בדברים אחרים אנחנו מתקדמים הלאה.

אורי מקלב: זה גם המשרד עצמו תלוי בתוך המשרד באיש שעומד.

אורי מקלב: לא תמיד אני יכול להאשים את ראש המשרד.

אורי מקלב: אותו מנכ"ל במקום הזה ביחידה הזאת יש איזו התקדמות, כל המערכת, כל מי שקשור לזה הם בתפיסה עדיין - - - שאלו אותי, באחת ההרצאות אמרתי לא בשביל לעשות שיימינג למישהו, אנחנו דנו עוד בוועדות אחרות למשל, בוועדות ערר או בוועדות רפואיות של הביטוח לאומי.

אורי מקלב: מתברר שייעול הוועדות האלה או להעביר אותן לגורם חיצוני שיהיה הרבה יותר שקוף והרבה יותר בלי אינטרסים ובלי השפעה עליו יותר, דברים שאנחנו זיהינו, יכול לייצר בגלל שיש בסופו של דבר בכל הוועדות האלה כשמדובר על רופאים ומומחים והגשת ה- - - והפרוטוקולים, יש מישהו שרושם פרוטוקול והפרוטוקול הזה הוא עובד ממשלתי.

אורי מקלב: ואם אנחנו נפריט את הוועדות האלה או נצמצם את הצורך בהן ו - - - ילד עם תסמונת דאון לא צריך - - - הוא נולד עם תסמונת דאון, ילדה עם תסמונת דאון לא צריכה לעבור ועדה גם בגיל חצי שנה וגם בגיל שנה.

אורי מקלב: אנחנו לא בימות המשיח.

אורי מקלב: אני לא מכיר ילדה שנרפאה והפסיקה להיות עם תסמונת דאון.

אורי מקלב: ילד עם תסמונת דאון גם כשהוא בן 3, גם בגיל 5 וגם בגיל 6.

אורי מקלב: לקרוא לוועדה כדי לאשר עוד פעם ועוד פעם לראות שהילד - - - זה דברים - - - ואני לא מדבר על מקרים הרבה יותר קשים, נכות כבדה מאוד.

אורי מקלב: הצפנו נושאים שלא הייתה עין שלא דמעה במה שההורים האלה עוברים עם הילדים.

אורי מקלב: אני מביא את זה כדוגמה.

אורי מקלב: ובסוף התברר שבגלל שיש מישהו שרושם פרוטוקול אז יש ועדים אנשים שלא נתנו - - - בגלל שמה היו עושים עם האנשים האלה ואנחנו - - - וצריך להגיע להסדרים ותהליכים ארוכים מאוד ואת השעות וכאן האוצר נכנס.

אורי מקלב: אבל בגלל שבקצה יש שם מישהו שרושם פרוטוקולים והוא רושם פרוטוקולים לא יהיו הוועדות האלה כי אסור, לא יצטרכו, יצמצמו ועדות ויבטלו היה מישהו ששם ברקס.

אורי מקלב: נו אז מה אני יכול להאשים את המנכ"ל, אני לא יכול להאשים אותו, אני יודע שבקצה זה קיים.

אורי מקלב: גם הנושא של המחשוב בהחלט יכול להביא אנשים של לעשות אותם מיותרים.

אורי מקלב: בנקים, יש שינויים בפרסונל.

אורי מקלב: זה מביא את הדברים אבל אנחנו צריכים לזכור שהתחילה הטכנולוגיה בתעשייה אז אנשים אמרו יפטרו את כל העובדים, לא יצטרכו עובדים אם המכונה, יש אוטומציה, מה יעשו עם כל העובדים האלה, לא צריך עובדים והייתה התנגדות - - - שינויים זה לא עשה?

אורי מקלב: זה עשה שינויים.

אורי מקלב: עשה שינויים, מכרנו את הטקסטיל.

אורי מקלב: אבל מצד שני, אנחנו הבאנו דברים אחרים.

אורי מקלב: זה בכל נושא, בכל נושא.

אורי מקלב: אני אביא לך דוגמה אחרת לגמרי.

אורי מקלב: היה כאן דיון שהיה קצת דיון מתוח וטעון, כאן בוועדה, על נושא של תחבורה שיתופית.

אורי מקלב: בסופו של דבר נאשר את זה ויש לחץ של גופים, כמו נניח כאלה שיש להם רישיון תחבורה ציבורית, מוניות, שלא לאפשר את זה, בטענה למשרד הבריאות שזה יפגע באנשים וגופים חזקים שלא נותנים.

אורי מקלב: אז הטיפול בעניין הזה הוא לא מקצועי אלא מה, בעקבות קצת לחץ שיכול להיות שגם - - - אבל בסופו של דבר האמת היא, לא רק זה שצריך לתת להם פיצוי והיו מוכנים לתת פיצוי וזה גם נכון לעשות פיצוי בתחילתו של תהליך, אנשים השקיעו, צריך לראות.

אורי מקלב: אבל ודאי וודאי שמתברר שיכול להיות שזה לטובת נהגי המוניות.

אורי מקלב: בגלל שאם אדם מגיע נניח ממקום מגוריו למקום העבודה שלו ומגיע עם תחבורה שיתופית עם האפליקציות שיש.

אורי מקלב: את הסידורים הבאים שלו בתוך העיר הוא יעשה עם מונית.

אורי מקלב: ומה בסוף אנחנו הצענו, כאן בוועדה הצענו, גם אתם תהיו תחבורה שיתופית שתוכלו לקחת כמה.

אורי מקלב: אז מה - - - בסוף?

אורי מקלב: את החלק הזה אימצו שהמוניות יהיו חלק מהתחבורה השיתופית.

אורי מקלב: את החלקים האחרים לעשות את זה הרבה יותר רחב, הרבה יותר יעיל והרבה יותר במהות לגעת ב- - - זה לא עשו.

אורי מקלב: סליחה שנייה, כבר עכשיו?

אורי מקלב: אז יכול להיות שאנחנו נתעכב אני אוכל לעלות, אני יכול להיות שאסיים עוד כמה דקות.

אורי מקלב: תודה.

<קריאה: כבר משברים קואליציונים בתחילת הכנסת?

אורי מקלב: לא, לא, זה נושא, אני רוצה להגיד לכם, אני אגיד לכם בשקיפות אני אגיד לך מה הנושא.

אורי מקלב: ועדת הכספים דנה היום בנושא של הורדת ארנונה למתקנים חקלאיים.

אורי מקלב: זה סעיף שראיתי בסדר היום בישיבת הכספים שמגיע בשורה אחת בנושא הזה.

אורי מקלב: ביררתי קצת חפרתי.

אורי מקלב: מתברר שהיום קרקע חקלאית, בידי הרשות המקומית להחליט על גובה הארנונה אבל יש לו סקאלה הוא לא יכול, יש לו תעריף מינימום, תעריף מקסימום בתוך הסקאלה הזאת יש שיקול דעת לרשות המקומית.

אורי מקלב: אבל רשות מקומית לא יכולה היום לבוא, להחליט שעל קרקע סתם חקלאית זה רק שקל כשהטווח הוא בין 2 ל-4.

אורי מקלב: בסופו של דבר, אני רק אומר את זה כאן כדוגמה לוועדה שדנה בנושא, לכן אני לא סתם מביא את זה כדוגמה, בסופו של דבר מתקן חקלאי הוא לא קרקע חקלאית.

אורי מקלב: מה זה מתקן חקלאי?

אורי מקלב: למדתי, מתקן חקלאי זה נניח חממה.

אורי מקלב: חממה יש לה תעריפי מינימום ומקסימום שהם תעריפים אחרים מקרקע חקלאית.

אורי מקלב: רוצים היום לעשות איזה מדרג אחר.

אורי מקלב: באתי ונזכרתי בדיון שהיה כאן בוועדת המדע והטכנולוגיה, עם סיור של הוועדה במה שנקרא חקלאות על גבי גגות של מבנים והרבה הרבה יתרונות, עם טכנולוגיה מתקדמת וחדשנית ורובוטיקה ודברים נפלאים, מופלאים שראינו בסיור שהיינו במעלה אדומים בגג שעל מבנה תעשייה יש שם דונם של חממה שהיא גם ירוקה יותר היא כך גורמת לכך לכל המבנה תעשייה, חסכון באנרגיה, חסכון בחשמל בסופו של דבר פחות מזיקים ב-90%, דברים נפלאים.

אורי מקלב: אבל שתי בעיות היו לו: הוא לא יכל להתמודד עם הארנונה שהרשות המקומית רצתה לתת לו אבל הארנונה של הגג היא כמו גג של מבנה תעשייה ולא כמו קרקע חקלאי או אפילו מתקן חקלאי לא רצו לתת לו מכוון שהמינוח המשפטי לא אפשר את זה ועוד נושא של מכסת מים משהו.

אורי מקלב: דרך אגב החממה הזאת, המשתלה הזאת, המפעל הזה נסגר, הוא לא עמד בבירוקרטיה, לא הצלחנו, סגר את זה, באמת העסיק פועלים.

אורי מקלב: אבל את החלק הזה אני רוצה, התברר שיש בתל אביב בקשה כזאת אני תיכף אגיע לוועדה כדי להציג את זה כדי לסדר גם את התקנים האלה.

<רועי פרידמן: ברשותך שתי נקודות שכן רציתי להזכיר.

<רועי פרידמן: הראשונה היא שהחלטת הממשלה שתיארתי מטילה על משרדי הממשלה גם לדווח אלינו על השירותים שהם מעניקים ואופן ביצוע הזיהוי בשירותים כדי לוודא באמת את התאימות למדיניות.

אורי מקלב: זאת אומרת למפות את השירותים ולראות מנגד - - -

<רועי פרידמן: לדווח על אופן ביצוע ההזדהות בשירותים שהם מעניקים באמת כדי לוודא תאימות.

<רועי פרידמן: ונקודה שנייה, אותה שאלה שהטרידה את אדוני הטרידה גם את ראש הממשלה בישיבת הממשלה.

<רועי פרידמן: השאלה היא באמת הנגשת שירותים.

<רועי פרידמן: איזה שירותים מונגשים כדיגיטליים.

<רועי פרידמן: שם, ראש הממשלה הנחה את השרה לשוויון חברתי ואת מטה ישראל דיגיטלית להעביר דיווח איטי, רוחבי על שירותי ממשלה שבאמת מונגשים כדיגיטליים.

<יאיר פרנק: לא שמעת את ההחלטה המעודכנת.

אורי מקלב: שמה?

<יאיר פרנק: על ראש רשות התקשוב - - -

אורי מקלב: החלטת ממשלה, יפה, על שמך רשומה החלטת ממשלה מיוחדת.

אורי מקלב: רועי, בבקשה.

<רועי גולדשטיין: רועי גולדשטיין ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

אורי מקלב: גם הכנת מסמך שמבטא.

<רועי גולדשטיין: שהוגש רק לך אדוני.

אורי מקלב: בסדר אבל בכל אופן הוא תמצת לי את המדיניות הלאומית.

<רועי גולדשטיין: אני רק רוצה להבין, בפער שבין התכנית במכלול שאתה הצגת, רועי, לבין המכרז שיוגב התייחס אליו האם יש איזשהי תכנית, לו"ז ממשלתי לפריסה, מה האופן שמדובר עליו.

<רועי גולדשטיין: האם מדובר על הרכשת זהות באמצעות ספקי זהות פרטיים, קיוסקים, על מה אנחנו מדברים.

<רועי גולדשטיין: כלומר, מעבר לתיאוריה ואני לא מזלזל לרגע גם בעבודה וההכנה היסודית שעשיתם וגם אני יודע שהנושא הזה הרי ישב על שולחן הממשלה ושולחן הכנסת כבר לפני כעשור.

<רועי גולדשטיין: כבר לא - - - עצם המודעות לצורך בהזדהות חזקה ובטוחה.

<רועי גולדשטיין: אני חושב שישבתי עם חבר הכנת מיקי איתן לפני כעשור.

<רועי גולדשטיין: זה לא נושא חדש וכמובן אני שואל פרקטית האם יש איזשהו לו"ז לפריסה של הדבר הזה, מה אופן הפריסה המתוכנן, האם נבחר אופן פריסה כלשהו או שהולך להבחן.

<רועי גולדשטיין: איפה המכרז שיוגב התייחס אליו נמצא ביחס לדברים האלה.

<רועי גולדשטיין: פשוט ברמה של הבנה.

<רועי פרידמן: החלטת הממשלה הטילה עלינו לגבש בתוך 12 חודשים תכנית עבודה למימוש המדיניות כשהמדיניות מסתכלת על כלל המגזרים, כולל המגזר הפרטי.

<רועי פרידמן: אחד מאופני המימוש עבור הממשלה זה באמצעות התקשוב הממשלתי, ממשל זמין והפעילות שהם מבצעים.

<רועי פרידמן: אתה שואל שאלות מצויינות על ספקי זהות פרטיים ורגולציה לספקי זהות פרטיים וכיוצא בזה.

<רועי פרידמן: זה שאלות מצויינות שיש לנו הרבה מאוד עבודה בחודשים הקרובים לתת להן מענה.

אורי מקלב: אני גם אגיד ככה.

אורי מקלב: אני רוצים גם דיווח, אני לא - - - זמנים מתי בעוד שלושה או ארבעה חמשה חודשים.

אורי מקלב: אנחנו, אני רוצה לקוות מאוד, שאנחנו נעשה עוד במושב החורף עוד דיון כדי לראות מה התקדמנו, נראה אולי אפילו נוסיף עוד נדבכים בתוך החלק הזה, אולי ניקח נושא אחד, אולי טיפה נרחיב אותו יותר שלא יהיה רק דיווח.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לעקוב.

אורי מקלב: אנחנו חושבים שזה חשיבות ואני אומר שמבחינתי, הדבר הראשון המרכזי, נכון שזה היבטים כלכליים, אבל השירות לאזרח.

אורי מקלב: השירות לאזרח הוא הדבר שצריך להניע את כל התהליך.

אורי מקלב: יונתן, אתה בטח לא שמח או לא שמח עם התהליך הזה.

<יהונתן קלינגר: יועץ משפטי, התנועה לזכויות דיגיטליות.

<יהונתן קלינגר: אני מאוד שמח מהדיון היום.

<יהונתן קלינגר: אני כמובן מברך על ההתקדמות שיש בשנים האחרונות בתחום אבל אני רוצה להזכיר שני דברים.

<יהונתן קלינגר: כשאנחנו מדברים על הזדהות מרחוק אנחנו לא מדברים רק על הזדהות באמצעות האינטרנט.

<יהונתן קלינגר: צריך להטיל את אותה רמת אבטחה גבוהה שאנחנו מקווים מהזדהות אינטרנטית גם בהזדהות בטלפון כי אנחנו נעשה פה המון עבודה לאבטח את ההזדהות האינטרנט ולדאוג שתהיה הצפנה בכרטיסים החכמים וססמאות ואז בנאדם שולח מכתב בדואר וחותם עם עט וכל מה שעשינו בשביל לסגור את הצד האלקטרוני יהיה פרוץ בצד השני הלא אלקטרוני.

<יהונתן קלינגר: צריך שאותם סטנדרטים מחמירים שאנחנו הולכים ליישם על הזדהות אינטרנטית - - -

אורי מקלב: זה יותר קל או יותר קשה ב- - -

<יהונתן קלינגר: יותר קל בחיים האמיתיים ההזדהות האלקטרונית ועכשיו אנחנו נעשה את כל העבודה - - -

אורי מקלב: אני שואל אם ההזדהות הטלפונית כדי לאבטח אותה - - -

<יהונתן קלינגר: זאת בדיוק הבעיה.

<יהונתן קלינגר: אנחנו נאבטח את הכל באינטרנט ואז מישהו ירים טלפון ויעשה שיחת טלפון ויתנו לו את כל הפרטים בשיחת טלפון שהוא לא היה מקבל באינטרנט.

<יהונתן קלינגר: וצריך לדאוג שאותה רמת אבטחה תהיה אחידה כדי שלא יהיה מצב שינצלו פרצות אחרי שאבטחנו ועשינו עבודה באמת טובה, והמדינה עושה פה עבודה נהדרת.

<יהונתן קלינגר: דבר שני זה שיש הוראות סותרות מרגולטורים סותרים.

<יהונתן קלינגר: הרשות להגנת הפרטיות שאני לא רואה נציג שלהם פה היום- -

<קריאה: ישב פה היום.

<יהונתן קלינגר: - - אז הוציאה את הנחיה 12010 שמדברת על עיון במידע.

<יהונתן קלינגר: היא לא מדברת על טיפול אלא עיון במידע וקובעת חובות הזדהות מאוד מרחיקות לכת, דורשת מולטי פקטור לכל דבר.

<יהונתן קלינגר: הבנקים בהנחיות ניהול בנקאי תקין קובעים הנחיות טיפה אחרות ובעצם אנחנו לא מדברים רק על הכרטיס החכם כי כשאני העברתי כתובת לא מזמן במשרד הפנים אני יכלתי לעשות את זה בקלות אבל מי שאין לו כרטיס אשראי לדוגמה לא יכול להעביר את הכתובת שלו מרחוק אלא צריך להגיע ללשכות, וחבל.

אורי מקלב: אם אין לך SMS אתה גם לא יכול לעשות את זה אני חושב.

<יהונתן קלינגר: ואני אומר, שירות נהדר, מצויין, קיבלתי, אחלה.

<יהונתן קלינגר: אבל אם לא היה לי כרטיס אשראי או אם היו תקלות אחרות לא הייתי יכול להחליף.

אורי מקלב: אני חושב שיהונתן באמת מציף את הדברים שצריך להיות - - -

<יהונתן קלינגר: אז אני אומר הכל מצויין צריך רק לזכור שני דברים שהוועדה הזאת תצטרך לחזור לתיקון חקיקה לחוק חתימה אלקטרונית בשביל לעזור למדינה להיות גורם מאשר, אם המדינה רוצה כמובן, אני חושב שהמדינה רוצה, בשביל שהיא תוכל להנפיק כרטיסים יותר חכמים או לבטל את הקביעות המאוד מחמירות שיש בחוק.

אורי מקלב: ויונתן כבר תפס אותנו על כמה דברים שלא פעלנו כחוק וצריך באמת לעשות - - -

<יהונתן קלינגר: צריך לתקן את החוק ואנחנו בעד, אנחנו ממש תומכים ורוצים לראות את זה ואני הייתי מאוד שמח אם המדינה לא הייתה מכריחה אנשים להצטרף למאגר הביומטרי ומאפשרת להם לקבל כרטיסי זיהוי אלקטרונים שהם לא תעודות זהות.

אורי מקלב: עכשיו זה היה דבר המפרסם.

<יהונתן קלינגר: עד שאנחנו ננצח בעתירה שהגשנו לבג"ץ אני מאוד אשמח אם המדינה תוכל להנפיק לאנשים כרטיסי זיהוי אלקטרונים כדי לקבל את השירותים גם ללא תעודת זהות ביומטרית.

אורי מקלב: אבל היה מספיק הוגן, יהונתן, גם בדברים שהוא התנגד ואנחנו בכל אופן בדיונים הביומטריים הוא האיר את עינינו שאנחנו לא מכסים את החוק אם אנחנו רוצים.

אורי מקלב: אנחנו שינינו את הניסוח של הוועדה תוך כדי דיון כדי שגם לשיטתנו אנחנו נהיה בסדר וגם שהוא לא היה מרוצה מהעיקרון של הדברים.

<יוגב שמני: רק לגבי תהליך הרישום אתה צודק לגבי הנושא של כרטיס אשראי.

<יוגב שמני: בקרוב מאוד יהיה מאגר נוסף והכוונה שלנו להוסיף כמה שיותר מאגרים שמולם נוכל לבצע את תהליך האימות ולאו דווקא כרטיס אשראי.

<יהונתן קלינגר: כי תראה שבהר הכסף הם רצו רק את התאריך הנפקה של התעודת זהות שזה לכאורה מידע אישי שלא מופיע במרשמים שדלפו - - -

<יוגב שמני: רמת הזדהות גבוהה יותר.

<יוגב שמני: בכל מקרה יהיה לתושב תהיה יכולת לבחור בין אימות מול מאגרים שונים.

<יהונתן קלינגר: אוקיי, שזה חשוב והשאלה אם עושים אותו דבר גם בשירות טלפוני או בשירות מנייר.

<יוגב שמני: ופתרון ל-SMS אגב יש כי אפשר לשלוח גם מסרון קולי.

אורי מקלב: לא כולם עושים, אבל בסדר, יש גם פתרונות.

אורי מקלב: אבי שרון מי זה?

<יוגב שמני: עוד משהו קטן - - -

אורי מקלב: אני רוצה להתנצל בפניך שאני לא יכול לפתוח עכשיו.

אורי מקלב: אני גם כחלק ממשרדים שבאמת הנושא הטכנולוגי התקדם אצלם מאוד אנחנו התוודענו שלמשרד הרווחה יש אגפים שבאמת היה שם מהפכים, גם ציינו את זה, אני חושב אפילו, יאיר ציין את זה באחד הדיווחים כדוגמה של משרד.

אורי מקלב: פעם הבאה אנחנו ניתן- - -

<אברהם שרון: הערה אחת.

<אברהם שרון: כל הזמן מדברים על שירותים לאזרח בהזדהות לצורך מתן שירות.

<אברהם שרון: משרד הרווחה שונה השירות נעשה באמצעות עובדי הרשויות מקומיות, לא האזרחים שבאים לרשות וכאן אנחנו נדרשים לעשות - - - אני מדבר על אלפי או עשרות אלפי כרטיסים חכמים ואנחנו נתקלים בבעיות מדיניות, אנחנו לא מוגדרים כי אנחנו לא אזרח מצד אחד, זה לא עובדי ממשלה, זה עובדי רשויות מקומיות, אני מדבר על כמות אדירה של עובדים שנתקעים גם בנושאי מדיניות, גם בנושא של ספקים.

<אברהם שרון: עובד - - -

אורי מקלב: נקודה של הערה, אני ראיתי שמסכימים איתה ושצריך לסדר אותה.

<קריאה: אנחנו מסכימים בהחלט במסגרת המכרז יש פתרון גם לזה.

אורי מקלב: תודה רבה לכם, שיהיה לכם המשך יום טוב.

אורי מקלב: אנחנו עשינו פתיחה של העניין, אנחנו נמשיך, באמת התרשמנו, יש לנו דרך ארוכה אנחנו נעמוד לצדכם גם נלווה את זה וגם אנחנו נעזור בעניין הזה.

אורי מקלב: אני רואה את זה כאחד הדגלים החשובים ביותר של פעילות הממשלה מול השירות הממשלתי.

אורי מקלב: כל מה שאנחנו עושים בסוף אין המפתח ולא יוכלו לשמש אז אנחנו בונים דברים יפים מאוד אבל חלקים גם ישתמשו אבל שרוב הציבור לא יוכל לקבל את זה זה לא תחסום שאנחנו את החסימה הזאת לא ניתן.

אורי מקלב: תודה רבה, יום טוב.