ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 225, 2017-07-17 10:05

אברהם נגוסה: אנחנו מקיימים דיון היום בנושא יישום התכנית הממשלתית לשילובם המיטבי של יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: זה דיון המשך ומעקב על יישום, ואנחנו מצפים לקבל היום עדכון ודיווח לגבי הביצוע של התכניות מהמשרדים הראשונים.

אברהם נגוסה: בראש ובראשונה אנחנו נשמע ממשרד ראש הממשלה, שהוא המשרד המתכלל את כל התכניות, ולכן אנחנו רוצים לקבל קודם כל ממשרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: לאחר מכן משרדי הממשלה, אם רוצים להוסיף או להגיב, כל משרד יכול גם להציג, ממבט המשרד שלו.

אברהם נגוסה: הנושאים שאנחנו נתמקד כמובן, אנחנו מצפים לקבל עדכון על כל התכניות, אבל אני מראש אומר שאנחנו ניכנס לדיון מעמיק בנושא חינוך רווחה, בריאות, צה"ל, כלכלה ודיור או שיכון.

אברהם נגוסה: בנושא בטחון פנים, והשכלה גבוהה, מל"ג, וגם ייצוג הולם יש דיונים נפרדים ובנושא בטחון פנים, לאחר הדיון הזה יש לנו דיון בנושא בנפרד, לכן אנחנו נקבל עדכון כללי, אבל מבחינת הדיון עדיף שנמשיך בעניין המשטרה ובטחון הפנים בנפרד.

אברהם נגוסה: בעניין ייצוג הולם, שילוב בתעסוקה, יש לנו בשבוע הבא דיון נפרד בנושא הזה, לכן נעמיק את הדיון בנושא תעסוקה בשבוע הבא.

אברהם נגוסה: נראה איך אנחנו מתקדמים.

אברהם נגוסה: אבל מבחינת משרד ראש הממשלה, אנחנו רוצים לקבל עדכון על כל המשרדים.

<טלל דולב: בוקר טוב לכולם, אני חושבת שכולם מכירים אותי, אני ממטה היישום במשרד ראש הממשלה.

<טלל דולב: חבר הכנסת נגוסה, נעשה את זה בדרך טיפה שונה, אני עומדת לתת עדכון קצר על כל התכנית, מה שיש לפניכם, לפני כולם, זה דיווח על מצב היישום של כל אחד ואחד מרכיבי התכנית.

<טלל דולב: הדיווח הזה מתעדכן באמצעות המשרדים השונים כל רבעון, אנחנו עכשיו בתהליך של להפוך אותו לדיווח ממוחשב שיהיה זמין באתר של משרד ראש הממשלה, אני מקווה שעד סוף השנה נצליח להגיע למצב זה, ובעצם כל מי שמתעניין באחד הסעיפים יכול לראות בדיווח הזה גם את המצב נכון להיום, וגם בהשוואה למצב שהיה בדצמבר 2016, כשקיימנו את הדיון בועדה הזאת.

<טלל דולב: מי שעוקב אחרי הדיווחים יכול גם לראות באיזה מידה עמדנו בהתחייבויות שלנו.

<טלל דולב: כל הנושאים שמטופלים, מטופלים באמת באחריות המשרדים ועם הרבה מאוד עבודה מאומצת מצד כל אחד ואחד מהאנשים, כשאנחנו באמת מגויסים גם כל משרד כנפרד, וגם כוועדה בין משרדית.

<טלל דולב: אני רוצה שנסתכל על הנושאים המרכזיים שהתקדמו.

<טלל דולב: אז אם תסתכלו על הדיווח כולו, במרבית המשרדים חלה התקדמות בהיערכות ובהיקף הפעילות המיושמת בשטח.

<טלל דולב: אם היינו במצב של בערך מחצית מהפעולות שהחלו ביישום בדצמבר, אנחנו היום במצב ש-75%, 80% מהפעילויות מיושמות במלואן על ידי כל המשדרים, בכל אחד מהמשרדים יש עדיין פעולות שלא מיושמות, ויש משרדים, ותיכף נדבר גם קצת על האתגרים, שהפעילויות מתעכבות.

<טלל דולב: היקף המשתתפים בתכניות, בתחום התעסוקה, התגבור הלימודי, הכנה לצה"ל, שירותי הרווחה למשפחות ולנוער גדלו מעבר להתחייבויות המשרדים.

<טלל דולב: המשרדים התחייבו בדצמבר מה יהיה ב- - - ברוב המקרים המשרדים הצליחו לשרת יותר אנשים ממה שהתחייבנו עליהם.

<טלל דולב: אני חושבת שאחת הצורות הטובות זה התכנית לסבסוד משכנתאות שיצאה לדרך.

<טלל דולב: תהיה פה נציגת משרד השיכון ותדווח, אבל אני לא יכולה שלא לגנוב את הכותרת, אם אנחנו מדברים בתכנית הקודמת על ניצול מאוד מאוד קטן של - - - משכנתאות, אנחנו מדברים עכשיו קצת יותר מחודש וחצי אחרי הזכייה, שכבר כמחצית הזוכים פתחו תיקי משכנתאות בבנקים, ומה שאנחנו רואים זו הנגשה הרבה יותר טובה הפעם מאשר בסיבוב הקודם של התכנית הזאת לציבור, ואני חושבת שצוות משרד השיכון וועדת המעקב שכללה גם אנשי מקצוע וגם נציגי ציבור, שליוותה את המהלך הזה באמת עושים עבודה מאוד מעמיקה למימוש של הדבר הזה.

<טלל דולב: הושלמה היערכות לתמיכה במעסיקים להעסקת יוצאי אתיופיה בשכר גבוה, הושלמה היערכות להשקת קרן הלוואות לעסקים קטנים, אנחנו מקווים שבחודשים הקרובים אנחנו נראה את התוצאות, את הפירות של שני המהלכים האלה שהם מהלכים מאוד חשובים, כמו המהלך של הדיור בתחום של ביסוס שכבה חזקה בקרב קהילת יוצאי אתיופיה.

<טלל דולב: החל גיוס של מגשרי בריאות בקופות החולים ויהיה גם דיווח, כמובן של צה"ל, אבל אני חושבת שהחדשות עכשיו זה שכלל המסגרות ה- - - בצה"ל ובמערכת הביטחון נסגרו ויוצאי אתיופיה כיום מקבלים שירות מצה"ל בתחומים השונים ומשרתים כמו כל חייל אחר.

<טלל דולב: יש לנו גם עדיין כמה אתגרים ביישום, תכנית החוגים שנדחתה, כבר דיברנו על זה, בהסכמה של ועדת המעקב שפועלת במשרד החינוך וגם באופן סדיר, למעשה בהמלצתה של ועדת המעקב.

<טלל דולב: עדיין לא השקנו תכניות למניעת סכרת וקידום בריאות במשרד הבריאות, התכנית של השיכון נראית בכיוון טוב להצלחה אבל עד שלא יהיו לאנשים דירות אנחנו עדיין ממשיכים והצוות ממשיך לעבוד מאוד קשה.

<טלל דולב: אנחנו עומדים בפני העברת התמיכה האקדמית בסטודנטים למל"ג בשנת הלימודים הקרובה, היה על זה דיון לפני כמה שבועות, והתכניות במינהל התרבות והספורט שלצערנו הרב עדיין לא יצאו לדרך ואפילו לא הושלמה - - -

אברהם נגוסה: מה הסיבה?

<טלל דולב: בירוקרטיה.

אברהם נגוסה: מה זאת אומרת בירוקרטיה?

<טלל דולב: יש מבחן תמיכה - - -

אברהם נגוסה: אני שואל למה, כי אתם במקום כדי להתמודד עם הנושאים האלה, ולכן אנחנו רוצים לשמוע איזו בירוקרטיה, האם ניסיתם למנוע את זה, להתגבר על זה, איפה הבעיה, אצל המנכ"ל, אצל השרה, איפה הבעיה?

<טלל דולב: אני חושבת שחלק מהבעיה היא בסדרי העדיפויות, חלק מהבעיה היא בתהליך, זה תהליך של מבחני תמיכה, יש פה עוד מבחני תמיכה בתכנית.

<טלל דולב: אנחנו יודעים שמבחני תמיכה זה סיפור שלוקח הרבה מאוד זמן, הוא בא והולך וחוזר, ומשרד המשפטים, זה כשלעצמו תהליך ארוך.

<טלל דולב: יחד עם זה, זה מאוד תלוי בסדר העדיפות שנותן המשרד לנושא.

<טלל דולב: הוא יכול לעבוד יותר מהר, והוא יכול לעבוד גם יותר לאט.

אברהם נגוסה: אני בכוונה מתעקש.

אברהם נגוסה: לכל המשרדים שהציגו לנו, אם זה לשביעות רצוננו או לא זו שאלה אחרת.

אברהם נגוסה: אבל לפחות הציגו לנו הכנה, התחלה, כל זה.

אברהם נגוסה: המשרד הזה בכלל לא במפה.

אברהם נגוסה: מה קורה פה?

אברהם נגוסה: כי אנחנו יודעים שאושרו 19 מיליון שקל לארבע שנים.

אברהם נגוסה: אני שואל, אם יש הכנה, אם הוקמה ועדת היגוי, למה זה לא בכלל במפה, המשרד הזה?

<טלל דולב: למה הוא לא במפה, אני לא יודעת, אנחנו נוסיף אותם למצגת.

<טלל דולב: מה שקרה בחודשים האחרונים זו הייתה היערכות של המשרד, כתבו את מבחני התמיכה, תיקנו את מבחני התמיכה, העבירו ליעוץ משפטי, החזירו מיעוץ משפטי, עכשיו זה עוד פעם ביעוץ משפטי.

<טלל דולב: אנחנו מאוד מקווים, אנחנו מאוד לוחצים גם אנחנו וגם האיש במשרד שעובד על זה, שמבחני התמיכה יפורסמו.

<טלל דולב: אני חושבת שצפויים להתפרסם תוך ממש השבוע-שבועיים הקרובים.

<טלל דולב: עוד פעם, בכפוף לאיפה זה בסדר העדיפות של המשרד.

אברהם נגוסה: נציג של המשרד נמצא פה?

אברהם נגוסה: הנה, אפילו לדיון לא מגיעים.

אברהם נגוסה: הם לא הגיעו.

<טלל דולב: אני חושבת שזה צריך להיות בסיכום של הועדה.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים מה אנחנו נסכם, אבל מה שאני רוצה לדעת, אתם כמשרד המתכלל, אתם כצוות שעושה מעקב, איך לפחות, פשוט אין אינפורמציה מינימלית, ממשרד שקיבל לבצע 19 מיליון שקל.

אברהם נגוסה: איך יכול להיות שאפילו לא מגיעים לדיון?

<טלל דולב: לא, יש לנו אינפורמציה, אנחנו בקשר עם האנשים.

אברהם נגוסה: אז למה לא מופיע פה?

<טלל דולב: בטעות.

אברהם נגוסה: טעות?

<טלל דולב: כן.

אברהם נגוסה: של מי?

<טלל דולב: שלי.

אברהם נגוסה: שלך?

<טלל דולב: כן.

<טלל דולב: ממש בטעות שלי.

<טלל דולב: אני אתקן ונוסיף.

אברהם נגוסה: אז אנחנו יכולים לקבל בכתב את מה שלא הוצג פה לוועדה?

אברהם נגוסה: את יכולה להעביר?

<טלל דולב: כן.

אברהם נגוסה: הצטרף אלינו חבר הכנסת עמר בר לב.

<טלל דולב: אנחנו נמשיך, אחד הדברים המרכזיים באמת, אנחנו מדברים על אתגרים להמשך, אז באמת - - - כלל המרכיבים, והמשך המעקב אחר המרכיבים שהתחילו לפעול.

<טלל דולב: כאשר אחד המרכיבים המרכזיים של הסיפור הזה, זה הסדרת העבודה ברשויות המקומיות.

<טלל דולב: יושבות פה שתי נשות מטה היישום, קסאי שבאמת עובדת קשה על כל הקשר עם המשרדים, הדיווחים האלה הם הרבה מאוד פרי עבודתה, וסיוון שעוסקת בקשר עם הרשויות המקומיות.

<טלל דולב: אנחנו באמצעות הועדה הארצית ששותפים בה כל המשרדים, פנינו - - - הרשויות המקומיות, 28 רשויות שבמיקוד, כל אחת מהרשויות מינתה בחודש וחצי האחרונים אדם מתכלל בתוך הרשות עצמה ולעקוב אחרי מה שקורה בתכנית, והרשויות פה נדרשות להרבה מאוד עבודה של ארגון ותכלול, אבל בעצם הם האנשים שלנו בשטח.

<טלל דולב: יש לנו קבוצת מתכללים, אנחנו עובדים איתם.

אברהם נגוסה: כמה יש כאלה?

<טלל דולב: 28.

אברהם נגוסה: בכל הרשויות המקומיות?

<טלל דולב: כל רשות, אנחנו בחרנו 28 רשויות במיקוד, זה רשויות שיש בהן 960 ומעלה יוצאי אתיופיה.

<טלל דולב: רשויות שלהן המשרדים הקצו - - -

אברהם נגוסה: מה הקריטריון שלכם לכלול רשות?

<טלל דולב: בעיקר היקף יוצאי אתיופיה.

<טלל דולב: מספר יוצאי אתיופיה ברשות.

<טלל דולב: אחוזם של יוצאי אתיופיה ברשות.

אברהם נגוסה: מאיפה הבאתם את הקריטריון הזה?

<טלל דולב: הייתה הסכמה בין כל המשרדים.

אברהם נגוסה: מתי?

<טלל דולב: בועדה הארצית שאנחנו מקיימים עם כל המשרדים.

<טלל דולב: ברשויות האלה, ב-28 רשויות שבמיקוד חיים 87% מיוצאי אתיופיה בארץ.

אברהם נגוסה: אבל החלטת הממשלה בוועדת השרים אין קריטריון כזה.

אברהם נגוסה: לא התקבל קריטריון בנושא הזה.

<טלל דולב: זה נכון, אבל כשיש רשות עם פחות מ-1,000 יוצאי אתיופיה, וכשיוצאי אתיופיה מהווים אחוזים מאוד קטנים מסך כל תושבי הרשות, מדברים על פחות מ-5%, גם המאמץ שנדרש מהרשות כדי להתארגן ולמפות הוא מאוד גדול, וגם מאמץ הבקרה אצלנו.

<טלל דולב: הקריטריון השני היה - - -

אברהם נגוסה: לא, אני רוצה להבין - - -

<טלל דולב: אני יודעת שאתה רוצה להבין, כי אתה רוצה להבין ביחס ליהוד.

אברהם נגוסה: נכון.

אברהם נגוסה: כי מה שאני יודע, אני יושב בוועדת השרים.

אברהם נגוסה: מה שאני יודע, הקריטריון ש- - - לא גודל האוכלוסייה.

אברהם נגוסה: אז אני רוצה לדעת מאיפה הבאתם את הקריטריון הזה.

אברהם נגוסה: יכולתם לעשות תכלול של, לדוגמה יהוד, כשהלכתי וביקרתי שם, ויש צרכים, אבל בגלל שהיקף המספר נמוך, לא מגיע.

אברהם נגוסה: האם לא יכולים לעשות עם אור יהודה, עם ערים שבסביבה, לעשות איזה שהוא תכלול בנושא הזה.

אברהם נגוסה: למה קבעתם ודחיתם את הדברים האלה?

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מה הבסיס החוקי שאתם מתבססים לעשות את זה.

<טלל דולב: אני אוסיף להסבר.

<טלל דולב: האופן שבו התקיימה החלטת הממשלה, וזה אתה יודע, כי אתה יושב בוועדת השרים, בעצם כל אחד מהמשרדים, ותיכף המשרדים ידברו - - -

אברהם נגוסה: מצטרף אלינו חבר הכנסת עודד פורר.

<טלל דולב: שיש לו זכויות רבות בתכנית הזאת.

אברהם נגוסה: כן.

אברהם נגוסה: מנכ"ל משרד הקליטה לשעבר.

<טלל דולב: מה שקרה זה הדבר הבא: הייתה החלטת ממשלה, כל המשרדים השונים, כל המשרדים שעובדים ברשויות מקומיות, שזה רווחה, חינוך, בטחון פנים בעיקר, והקצו את המשאבים שלהם לרשויות מקומיות לפי היקף הצרכים.

<טלל דולב: היקף הצרכים תלוי בשני דברים: מספר יוצאי אתיופיה, וגם היקף הצרכים, משרד החינוך – עירית יכולה לדווח – עשה סקר בבתי ספר, משרד הרווחה הסתכלו על הדאטה בייסים שלהם, המשרד לביטחון פנים הקצו לפי הדיווח של האנשים שלהם בשדה, כל המשרדים הקצו בעצם את המשאבים שהועמדו לרשותם על ידי התכנית ומשאבי המשרד שהם התחייבו אליהם לפי הצרכים.

<טלל דולב: אנחנו הסתכלנו על גודל האוכלוסייה ועל היקף התכניות שהמשרדים הקצו לאותו ישוב.

<טלל דולב: אי אפשר לתכלל ישוב שבעצם אין בו פעילויות.

<טלל דולב: המשרדים הם אוטונומיים בהקצאת המשאבים, כל אחד לפי הצרכים שלו.

<טלל דולב: מה שאני רוצה להדגיש זה ככה, תושבי יהוד זכאים לכל התכניות הארציות, אם אנחנו מדברים על תעסוקה, אם אנחנו מדברים על דיור, אם אנחנו מדברים על נושא של השכלה גבוהה.

<טלל דולב: הרבה מאוד מהתכניות שקשורות בתכנית אינן פועלות ברשויות מקומיות אלא פועלות ברמה ארצית, במובן הזה התושבים מקבלים שירות, הם לא קיבלו הקצאות במסגרת השירותים שהוקצו לרשויות המקומיות, כנראה גם בגלל כמות וגם בגלל צרכים.

<טלל דולב: זה קריטריונים של הקצאה של כל משרד.

<טלל דולב: אנחנו לא רוצים לבוא לדרוש מרשות שלא קיבלה משאבים מהתכנית, לתכלל במסגרת התכנית.

<טלל דולב: אנחנו יכולים לחשוב מה לעשות.

<טלל דולב: להצמיד את התושבים ברשות קרובה כמו שעושים בשירותי תעסוקה, לבדוק מה הצרכים של כל משרד ולעבוד נקודתית.

<טלל דולב: יש עוד כמה רשויות כאלה שהן לא נכללות במיקוד ויש בהן אחוז יותר גבוה של אוכלוסייה ואוכלוסייה עם צרכים יותר גדולים, למשל קרית אתא.

<טלל דולב: יש רשויות שאינן במיקוד, אנחנו נצטרך לחשוב מה לעשות איתן.

<טלל דולב: אנחנו לא יכולים לדרוש מרשות מקומית שיש לה מעט מאוד תושבים וקיבלה מעט מאוד משאבים מהמשרדים השונים, לעשות מאמץ מאוד גדול לתכלול ולמיפוי של הדברים.

<טלל דולב: אנחנו צריכים למצוא דרך להנגיש את הדברים לאוכלוסייה.

<טלל דולב: זו ההתייחסות שלי לנושא הזה.

אברהם נגוסה: האם יש קשר בין הקהילה לבין אותם 28 אנשים שנמצאים בשטח ברשויות המקומיות ששמתם אותם?

אברהם נגוסה: לעניות דעתי, עד עכשיו שאני מסתובב בשטח אומרים לי "אנחנו לא יודעים מה קורה עם התכנית הזאת", אני שואל אם אותם אנשים יש להם קשר עם התושבים, עם האנשים שם?

אברהם נגוסה: האם מעדכנים אותך?

אברהם נגוסה: האם יש ועדת היגוי כמו שנקבע ברשויות המקומיות?

<טלל דולב: קודם כל בעקרון, כל המהלך הזה הוא מהלך שהתחיל בחודשיים האחרונים, אז אנחנו באמת בשלבים הראשונים.

<טלל דולב: מרבית הישובים שמינו מתכללים גם הקימו ועדות היגוי.

<טלל דולב: הדרישה של הועדה הארצית בהתאם לרוח התכנית, היא שוועדות ההיגוי יכללו אנשים מהקהילה, זאת אומרת צריכים להיות בכל ועדת היגוי שני נציגי ציבור.

<טלל דולב: עוד לא בדקנו את זה, עוד לא קיבלנו רשימות של הועדות.

אברהם נגוסה: לפי החלטת הממשלה 50%.

<טלל דולב: ברשויות המקומיות?

<טלל דולב: אני לא ראיתי החלטת ממשלה ל - -

אברהם נגוסה: לא, במשרדים.

<טלל דולב: במשרדים יש ועדות היגוי.

אברהם נגוסה: 50%.

<טלל דולב: 50%.

<טלל דולב: ברשויות המקומיות- - -

עודד פורר: יש נציגי ציבור בוועדות היגוי במשרדים?

<טלל דולב: בוודאי.

<טלל דולב: 50%.

<טלל דולב: אני לא רוצה לקפוץ מנושא לנושא, אבל - - -

עודד פורר: זה היה נושא מרכזי בועדה, ואמרנו גם כדי ליצור את ה- - - מחדש, ושהתכנית הזאת תהיה מאוד מאוד שקופה, בעיקר לאור טענות שעלו בתכניות קודמות, שאנשים לא ידעו מה - - -

<טלל דולב: יש, ואני גם התייחסתי בתחילת הדיווח שלי לשתי ועדות שבאמת פעלו וגם מקבלות החלטות ביחס ליישום, גם במשרד השיכון, גם במשרד החינוך, במשרד הרווחה פועלת ועדה, במשרד הבריאות, במרבית המשרדים באמת פועלות ועדות שהן מבוססות ונפגשו כמה וכמה פעמים.

<טלל דולב: במשרד הכלכלה החלה לפעול ועדה, במשרד הביטחון פועלת ועדה.

<טלל דולב: אנחנו גם עכשיו במטה מרכזים את כל הניסיון של כולם בפעולת הועדות והכנו באמת בהובלת קסאי עם קבוצה של אנשים מהמשרדים גם מתווה להנחיה של המשרדים של איך לעבוד בוועדות מעקב עם אנשי קהילה, אני חושבת שזו אחת התכניות באמת שאנשי קהילה מעורבים בה ברמה מאוד גבוהה במטה, ברשויות המקומיות אנחנו בהתחלה.

אברהם נגוסה: חבר כנסת עודד פורר.

עודד פורר: האמת ששאלתי תוך כדי את מה שרציתי.

אברהם נגוסה: אתה נכנסת מאוחר, אז אני רוצה לעדכן אותך, אנחנו נמצאים עכשיו, היא סיימה דיווח של נציגת משרד ראש הממשלה, המשרד המתכלל.

אברהם נגוסה: אנחנו עוד לא נכנסנו לכל משרד שיציג את זה.

אברהם נגוסה: אתה רוצה לחכות לשמוע או שאתה רוצה בשלב הזה?

עודד פורר: אני אנסה להישאר ככל שאני יכול במסגרת הדיונים האחרים, אני כן אגיד עוד פעם בהקשר לשאלה שלי, שאחד הנושאים ששמנו עליהם דגש בתכנית הזאת, אחד הוא כמובן הנוכחות של נציגי ציבור בכל מקום במהלך הדרך, גם כדי לעשות אותה שקופה.

עודד פורר: יש עוד דברים שהם אבני היסוד של התכנית, אני חושב שכשמציגים את המצגת שווה שאבני היסוד יהיו מול חברי הועדה, כדי שהם יבינו לאן אנחנו צריכים לכוון, כי אנחנו שמנו שם חמש או שש אבני יסוד, אחד זה שילוב מיטבי וכולי - - -

אברהם נגוסה: כתוב לך ב- - -

עודד פורר: זה הנושא.

עודד פורר: מעבר לזה, אני - - - לשמוע.

<טלל דולב: אוקיי, אז אני חושבת שבאמת כדאי שניגש לדיווח המשרדים.

<טלל דולב: ביקשו להתחיל מכלכלה ותעסוקה.

אברהם נגוסה: בסדר גמור, גב' הדר וינטר גולן בבקשה.

אברהם נגוסה: מרכז בכיר ארגון הפיתוח, משרד הכלכלה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<הדר וינטר גולן: בתכנית שלנו יש ארבעה כלים מרכזיים שאנחנו מפעילים.

<הדר וינטר גולן: הכלי הראשון הוא בעצם עידוד יזמות באמצעות מערך סניפי המעו"ף שלנו, שזה ייעוץ לעסקים קטנים ובינוניים.

<הדר וינטר גולן: במסגרת התכנית גייסנו שלושה רכזים ארציים שגם משווקים את התכנית, שבעצם הטיפול הזה לא ניתן עד כה דרך המשרד שלנו, לכן היה צריך גם ליידע את הציבור שהם יכולים לקבל את השירות.

<הדר וינטר גולן: מבחינת יעדים שהצבנו לעצמנו, זה טיפול של 100 יזמים ופונים בשנה.

<הדר וינטר גולן: כרגע בחציון הראשון אנחנו עומדים על 89, כלומר גם בשנה קודמת וגם בשנה הנוכחית נראה שהביקוש עולה על מה שתכננו, אנחנו שמחים וכמובן ניתן שירות לכל מי שיגיע.

עודד פורר: למה שלא תעדכנו את היעד?

עודד פורר: אם היעד הוא 100 ואני רואה שכבר בשנה שעברה נתתם ל-147.

<הדר וינטר גולן: היעד נקבע בהחלטת הממשלה.

<הדר וינטר גולן: בהתאם לתקציב שהוקצב.

<הדר וינטר גולן: בכל מקרה, זה לא בעייתי מבחינת התקציב, זה התקציב של המשרד וכל מי שיגיע יקבל שירות, אין פה הגבלה.

אברהם נגוסה: מה זאת אומרת התקציב?

<הדר וינטר גולן: היה תקציב בהחלטת הממשלה שגם לפיו גזרנו את היעדים הכמותיים שבהם נטפל, אבל חשוב לי לציין שזה לא משנה, זאת אומרת גם כמו שאתם רואים, אם יגיעו יותר פונים מאשר חשבנו כשבנינו את החלטת הממשלה או שהתאפשר מבחינה תקציבית, הם יקבלו שירות כמו כולם.

אברהם נגוסה: ב-2016 לא פעלתם.

<הדר וינטר גולן: פעלנו.

עודד פורר: הסיוע הוא רק ייעוץ.

<הדר וינטר גולן: זה יעוץ, זה קורסים, זה פגישות, החל ממיפוי ראשוני של צרכים וכלה בהדרכות וקורסים ובבניית תוכנית עסקית, זה כל המעטפת.

אברהם נגוסה: ו-147 זה תוצאת פעילות של?

<הדר וינטר גולן: ב-2016.

אברהם נגוסה: ו-89 ב-2017?

<הדר וינטר גולן: בחציון הראשון של 2017.

עמר בר-לב: זה 89 נוספים, אחרים.

<הדר וינטר גולן: כן.

<הדר וינטר גולן: הדבר הנוסף שאני חושבת שגם טלל ציינה אותו שהוא באמת בשורה, ועובדים על זה ועבדו על זה מאוד קשה אצלנו במשרד, זה קרן הלוואות ייעודית, זו דרישה שעלתה בעת גיבוש התכנית בצורה מאוד משמעותית לקדם יזמות, ולאפשר לאנשים להיות קטר משמעותי בצמיחה הכלכלית.

<הדר וינטר גולן: אנחנו ממש בימים אלה סוגרים את כל ההוראות ואת כל ההנחיות ואת כל הכללים של התכנית, והחל מחודש אוגוסט אנחנו מצפים שכבר יהיה אפשר להגיש בקשות.

<הדר וינטר גולן: קצת מספרים: בקרן יהיו 10 מיליון שקלים שזה בעצם מיזם משותף יחד עם קרן - - - ו- - - ש-5 מיליון שקלים יגיעו מהמשרד ועוד 5 מיליון שקלים זה המצ'ינג, ואני מקווה שבדיון הבא כבר נוכל להביא תוצאות, אבל הצפי זה שבתחילת החודש הבא נתחיל לפעול.

אברהם נגוסה: פרסמתם כבר?

<הדר וינטר גולן: עוד לא.

<הדר וינטר גולן: יש ועדה, שגם שם יש דרך אגב נציגי ציבור, זה לא מחויב אבל ראוי, וגם - - - כמובן.

אברהם נגוסה: הרבה אנשים אומרים לי "אנחנו לא שמענו דבר כזה", קיים דבר כזה, אבל איך אתם מפרסמים את הדברים האלה?

<הדר וינטר גולן: אנחנו נפרסם את זה גם באמצעות המערך של המעוף, אנחנו בקשר עם הטלוויזיה שמשדרת ליוצאי אתיופיה, אנחנו נפרסם את זה גם דרך - - - המעוף וגם באמצעי התקשורת שידעו שאפשר להגיש בקשות.

עודד פורר: הלוואה של 125,000 שקלים - - -

<הדר וינטר גולן: כנראה שזה יהיה דרך אגב 150,000 שקלים.

עודד פורר: לפי תקציב של 10 מיליון שקל, שמיועד לכמה אנשים?

<הדר וינטר גולן: 400 אם אני זוכרת נכון.

עודד פורר: זאת אומרת הכסף הוא ממונף?

<הדר וינטר גולן: כן.

עודד פורר: אתם עושים מכרז לבנק?

<הדר וינטר גולן: לא יודעת אם דרך בנק, אני לא מכירה את כל המנגנון המימוני.

עודד פורר: אם נותנים 10 מיליון שקלים ואמורים לחלק את זה ל-400 בעלי עסקים - - -

<הדר וינטר גולן: זה האגודה להלוואות ללא ריבית, כן?

<קריאה: לא, זה לא האגודה להלוואות ללא ריבית, זה קרן - - -

אברהם נגוסה: מי נותן את ה-5 מיליון שקלים?

<הדר וינטר גולן: 5 מיליון שקלים מתקציב המשרד, ו-5 מיליון שקלים זה המצ'ינג עם קרן - - -

אברהם נגוסה: השאלה של חבר הכנסת פורר, איך יוצא לפועל.

עודד פורר: אלא אם כן הם ממנפים, הרי זה הלוואות בסופו של דבר.

עודד פורר: גם ההלוואה נפרשת לתקופה ארוכה יותר, היא נפרשת לשנה.

עודד פורר: הם מדברים על 10 מיליון שקלים בשנה, ההלוואה נפרשת בדרך כלל קצת מעבר לזה.

עודד פורר: זאת אומרת לא את כל הכסף אתם צריכים להעמיד במכה אחת.

עודד פורר: בדרך כלל, מה שניתן לעשות, לקחת את ה-10 מיליון שקלים שיש אותם כבטוחה וללכת לבנקים השונים ולמכרז את זה, ולהגיד לבנק "תשמעו, אנחנו נותנים פה 10 מיליון שקל בטוחה, איזה סכום אתם נותנים הלוואות, ובאיזה תנאים" בדרך כלל היחס שאתה מצליח להוציא סביב ה-10 מיליון שקל, יכולים להערכתי לחלק סדר גודל של 50-60 מיליון שקל הלוואות.

עודד פורר: אם יש 10 מיליון שקל בבסיס.

<הדר וינטר גולן: אני יכולה לברר יותר עם מי שאחראי אצלנו ממש על התחום הזה, לברר איך בדיוק עובד המודל, אבל מבחינת המספרים זה מה שאני יודעת, ואני יודעת שכן הולכים למנף את זה, לא יודעת בדיוק את המנגנון.

<קריאה: - - - תהיה בוועדה - - -

<הדר וינטר גולן: בתחילת אוגוסט.

<הדר וינטר גולן: שני דברים נוספים שאנחנו עושים, בעצם מסלולים לתמרץ מעסיקים להעסיק יוצאי אתיופיה.

<הדר וינטר גולן: מסלול אחד זה העסקה של מתמחים, שאנחנו מחייבים העסקה של שנה אבל אפשר עד שנתיים, כשאנחנו מממנים 40% מהשכר בדגש על תעשיה עתירת ידע, זה מסלול שפרסמנו והוא יהיה פתוח להצעת הגשות עד תחילת אוקטובר.

<הדר וינטר גולן: המסלול השני זה תמרוץ מעסיקים בשכר גבוה, זה עלות מעסיק של החל מ-10,500 שקלים וגם שם הגדרנו ענפים ספציפיים שאנחנו רוצים, שבעצם מאפשרים להעסיק, שזה גם משהו די חדשני בהשוואה למסלולים השונים לאוכלוסיות אחרות שאנחנו - - -

עודד פורר: באיזה ענפים?

<הדר וינטר גולן: פיננסים, אדריכלות, מחשבים.

<הדר וינטר גולן: וזה סיוע ל-30 חודשים בהשתתפות, בסיבסוד שכר פוחת של החל מ-37.5%, שיורד ב-10% כל עשרה חודשים.

<הדר וינטר גולן: וגם עם זה יצאנו לדרך, כרגע עוד לא הוגשו בקשות, אבל אנחנו מקווים שיגישו.

אברהם נגוסה: עד עכשיו אין מספר עובדים שהם נהנים מזה.

אברהם נגוסה: אתם עוד לא התחלתם.

<הדר וינטר גולן: רק יצאנו בהקצאה שתיסגר בסוף החודש, אבל טרם הוגשו בקשות.

אברהם נגוסה: מתי להערכתך, עוד חודש?

עודד פורר: פורסם קול קורא?

<הדר וינטר גולן: כן.

עודד פורר: מתי?

<הדר וינטר גולן: לפני שלושה שבועות.

עודד פורר: ואף אחד לא הגיש בקשה?

<הדר וינטר גולן: כרגע לא.

עודד פורר: אולי לא פרסמתם מספיק טוב.

<הדר וינטר גולן: עכשיו באמת תיגברנו את הפרסום, ואנחנו מקוים שיגישו.

עודד פורר: אם במהלך שלושה שבועות הצעתם למעסיקים מעניקים עד 37% מהשכר ואף אחד לא פנה, צריך לבדוק את הפרסום.

<הדר וינטר גולן: אנחנו בדיוק בסוף השבוע האחרון הוצאנו עוד 300,000 שקלים לצורך הפרסום, - - -

עמר בר-לב: איזה מעסיקים אלה?

עמר בר-לב: כל מעסיק?

<הדר וינטר גולן: מעסיק שרוצה להעסיק עובדים נוספים, החל משני עובדים נוספים לפחות, זה המינימום שהוא מחוייב.

עודד פורר: אתם עושים את זה בשיתוף עם חלק מהתאחדויות המעסיקים?

עודד פורר: התאחדות התעשיינים, לשכות המסחר?

<הדר וינטר גולן: אנחנו כרגע מפרסמים את זה בעיתונות ובמדיה, ואנחנו גם בשיתוף פעולה - - -

<גל יעקובי: אני אחראית על תחום תעסוקה, במשרד העבודה והרווחה.

<גל יעקובי: חלק ממה שאנחנו עושים, אנחנו כבר יצאנו - - - ויש לנו גם - - - מעסיקים, ממש ללמד אותם - - - תיכף אני אפרט לגבי מעסיקים שאנחנו עובדים איתם, אנחנו בהחלט הולכים לשלוח את הנוער למעסיקים ש- - -

עודד פורר: אני בהחלט חושב שלגשת לאיגודי המעסיקים יהיה הרבה יותר יעיל מאשר פרסום מודעה כזאת.

עודד פורר: אם התאחדות התעשיינים תעביר לכל החברים בה את האפשרויות האלה, איגוד לשכות המסחר, אני מניח שתמצאו יותר היענות.

עודד פורר: זו תכנית טובה.

אברהם נגוסה: התכניות טובות, אבל לצערי הרב בשטח אנחנו לא מרגישים את הביצוע.

אברהם נגוסה: החלטת הממשלה התקבלה בפברואר 2016.

אברהם נגוסה: אנחנו נמצאים ביולי 2017.

אברהם נגוסה: עד עכשיו שלא התחלתם אפילו להזמין את האנשים, לראיין את האנשים.

אברהם נגוסה: זה פשוט אבסורד.

אברהם נגוסה: אי אפשר להבין את זה.

אברהם נגוסה: שנה וחצי.

<הדר וינטר גולן: הסיבה שזה לקח זמן לבנות את המסלול כי זה באמת מסלול חדשני, ורצינו להגיע, עשינו גם השוואה עם ה-OECD, לראות איך מגדירים תעסוקה איכותית.

<הדר וינטר גולן: כלומר, יש לנו מסלולים שהם דומים, אבל מטרתם לא שידרוג תעסוקתי אלא הכנסה לשוק העבודה ובגלל שהדגש פה היה על שידרוג תעסוקתי, רצינו לוודא שעושים את זה נכון.

אברהם נגוסה: הרעיון של התכנית הזאת התחיל ב-2014.

אברהם נגוסה: מ-2014 עד 2016 כל הזמן שולחנות עגולים, תכניות, כל הדיונים.

אברהם נגוסה: בסוף, הממשלה החליטה בפברואר 2016, הקציבה תקציב ואישרה את התקציב.

אברהם נגוסה: ועוד ב-2017 אנחנו עוד בודקים.

אברהם נגוסה: זה פשוט - - -

עודד פורר: אני רוצה להוסיף למה שאומר היושב ראש.

עודד פורר: תראו, כשאנחנו יצאנו לדרך עם התכנית הזאת, אני חוזר עוד פעם לעניין שנגעתי בו עם נציגי הציבור, אדוני.

עודד פורר: האמון הוא קריטי.

עודד פורר: כשלוקחים תכנית, שזה נכון השוואות ל-OECD חשובות, ואני אומר את זה לכל המשרדים.

עודד פורר: אמנם מדברים איתך, אבל זה לא משהו שהוא אישי.

עודד פורר: זה צריך לקרות מהר.

עודד פורר: אנשים צריכים להרגיש את זה בשטח.

עודד פורר: אם עובר כל כך הרבה זמן ואנשים לא מרגישים את זה בשטח, אז האמון מתפוגג.

עודד פורר: אין מה לעשות.

עודד פורר: ולכן אנחנו מתעקשים על נציגי הציבור בתוך העניין הזה, ואנחנו נתעקש על נציגי הציבור בתוך הרשויות, אנחנו נתעקש על זה במשרדים.

עודד פורר: אבל זה, שוב, תכנית נהדרת.

<הדר וינטר גולן: היא ספציפית גם תוכננה להתחיל ב-2017, אבל אני מסכימה.

עודד פורר: בסדר, 2017 אנחנו כבר נמצאים בחודש אוגוסט.

עודד פורר: גם מה שתתחילי עכשיו באוגוסט אף אחד לא יגייס כח אדם, לא באוגוסט ולא בספטמבר.

עודד פורר: עד אחרי החגים אף אחד לא מגייס כח אדם.

עודד פורר: אין מה לעשות.

עודד פורר: כמי שהעסיק אני גם יודע שאם אני צריך עובד באוגוסט, אני מחזיק עוד חודשיים, כי אני לא אגייס בלי לצאת לחגים.

<קריאה: אלא אם כן אתה - - -

עודד פורר: זה משהו אחר.

עודד פורר: התכנית הזאת היא לא לחינוך.

עודד פורר: התכנית הזאת היא תוספת לנושא של מחשבים, של עתירות ידע, שהיא תכנית טובה, היא נכונה, זה המקומות שאנחנו רוצים לשפר - - - התאחדות התעשיינים במקום אחר אומרת שחסרים להם 10,000 טכנאים, בתחומי האלקטרוניקה והמחשבים.

אברהם נגוסה: משרד הכלכלה סיימתם?

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אז אני רוצה להתקדם, לפחות בדיון, כי בביצוע התכנית אני רואה שמדשדשים באותו מקום כל הזמן.

<קריאה: לא, זה לא נכון.

אברהם נגוסה: תציגי לי התקדמות אחת בתכנית הזאת.

<טלל דולב: יצא קול קורא - - -

אברהם נגוסה: לא, תני לי משהו.

אברהם נגוסה: אין התקדמות.

עודד פורר: אדוני, יש פה התקדמות.

עודד פורר: הם עשו כמה דברים - - -

אברהם נגוסה: אין התקדמות.

אברהם נגוסה: הדיון הקודם גם אותו דבר.

<טלל דולב: לא נכון.

<טלל דולב: אני אראה לך, בכל תחום אני יכולה להראות לך איפה ההתקדמות.

<טלל דולב: בכל התחומים ישנה התקדמות.

עמר בר-לב: השאלה אם זו התקדמות בירוקרטית או התקדמות בשטח.

<טלל דולב: לא, התקדמות של אנשים בשטח שמקבלים שירות.

עמר בר-לב: בסדר.

עמר בר-לב: חלק זה בשטח, אבל חלק זה התקדמות בירוקרטית.

<טלל דולב: בסדר, אבל ההתקדמות הבירוקרטית היא הכרחית כדי ליצור התקדמות בשטח.

עמר בר-לב: - - - כפי שאומר יושב ראש הועדה שנתיים, שנה וחצי, זה יוצר - - -

אברהם נגוסה: אפילו 10% התקדמות אין.

<טלל דולב: זה לא נכון, חבר הכנסת נגוסה.

אברהם נגוסה: את יכולה לא להסכים איתי.

אברהם נגוסה: אבל אני אומר לך.

אברהם נגוסה: בואו נתקדם לעבודה ורווחה בבקשה.

<גל יעקובי: אני - - - בתחום התעסוקה יש לנו כמה תכניות ששם אנחנו מתקדמים בקצב - - - כמו שטלל ציינה - - - עלינו על מספר המשתתפים שאנחנו היינו אמורים להגיע אליהם בזמן שאנחנו נמצאים בו.

<גל יעקובי: התכנית הראשונה היא תכנית "למרחק", שיש לנו תשעה רכזים בשטח ואנחנו מרחיבים את התכנית לשלושה ישובים נוספים, למעשה אנחנו כבר חתמנו על ההסכם עם הג'וינט להרחבה, ואנחנו ממש בחודשים הקרובים עומדים, פנינו כבר למעשה ל- - - כדי להתחיל בתכנית.

<גל יעקובי: הסיבה שזה קורה רק עכשיו ולא קרה עד עכשיו היא כיוון שזו תכנית עם מצ'ינג של הג'וינט, ולקח להם זמן לגייס את הכסף.

<גל יעקובי: אנחנו - - - עוד לפני שהם הביאו את הכסף, כתבנו וחתמנו על הסכם ההרחבה בהנחה שהם יביאו את הכסף, בשבועות האחרונים קיבלנו את האור הירוק מהם מבחינת הגיוס ואנחנו יוצאים עם זה עכשיו.

אברהם נגוסה: את יכולה להגיד לנו באיזה סוג של מקצוע הם עוסקים?

<גל יעקובי: תכנית למרחק זו תכנית - - - תעסוקתית שאנחנו דואגים לקידום תעסוקתי של כל המשתתפים שלה.

<גל יעקובי: אין לנו מקצוע כזה או אחר ספציפי, יש לנו מגוון רחב של מקצועות וכל משתתף שמגיע אלינו, הוא או היא מקבלים ייעוץ וטיפול פרטני בהתאם למה שהם למדו, למה שהם רוצים ללמוד, כמה זמן יש להם ללמוד והנכונות שלהם והרצונות שלהם.

<גל יעקובי: אין שום דבר שאנחנו מכווינים מראש.

<גל יעקובי: אנחנו מנסים להכווין אותם כמה שיותר גבוה בשוק העבודה לתפיסתנו, אנחנו לא מתמקדים בהכשרה והשכלה גבוהה, כיון שזה לא המנדט של - - - אנחנו שמים דגש על מקצועות איכותיים, על הנדסאים, חשמלאים, על רשמות רפואיות שזה כמו מזכירות רפואיות אבל בכיר יותר, כל הדברים האלה שיש להם כמה שניתן יותר שכר גבוה בשוק העבודה.

<גל יעקובי: אנחנו מממנים את הלימודים בין אם זה באמצעות שוברים להכשרה מקצועית ובין אם באמצעות מענקים.

<גל יעקובי: - - - אנחנו - - - תוך כדי, כדי שבאמת יממשו את ההכשרה שלהם.

<גל יעקובי: אז זה באמת מגוון מאוד רחב של מקצועות, זה מבחינת תכנית "למרחק".

<גל יעקובי: צריך לציין שהפוקוס שלנו בשנה האחרונה זה עבודה עם מעסיקים.

<גל יעקובי: אנחנו עושים כל מיני שיתופי פעולה עם מעסיקים, צריך לציין לטובה את אל-על ואת מד"א שאנחנו כבר עושים איתם שיתופי פעולה יפים מאוד, המשתתפים שלנו מגיעים לתכנית, כבר ברגע שהם מתחילים את ההכשרה הם מקבלים שכר או דמי קיום, מה שמאפשר להם באמת להשקיע בלימודים, וברגע שהם מסיימים את ההכשרה שלהם הם נקלטים באותם מקומות עבודה.

<גל יעקובי: בתור הנדסאים או בתור לוקחי דמים, או בתור נהגים חובשים, או פרמדיקים, מקצועות באמת מאוד איכותיים.

<גל יעקובי: התכנית הנוספת שאנחנו חותמים עליה בימים אלה זו תכנית לייעוץ וליווי לאקדמאים עם "עולים ביחד", ההסכם של התכנית הזאת נמצא כרגע אצל העמותה בחתימה, וברגע שהם יחזירו את זה אלינו ואנחנו נבצע חתימה, אנחנו נתחיל כבר גם לקבל משתתפים ובעצם לממן ולעשות מיזם משותף יחד עם עמותת "עולים ביחד", לקידום של אקדמאים.

<גל יעקובי: אנחנו גם מחלקים שוברים להכשרה מקצועית בין אם זה באמצעות תכנית "למרחק", אפשרות לתעסוקה וכו'.

<גל יעקובי: אנחנו מממנים שוברים להכרה מקצועית.

<גל יעקובי: בעצם אין מצב, וכדאי שתדעו גם אתם ותפיצו את זה לאוכלוסיות שעובדות איתכם, אין מצב שבו יוצא אתיופיה מגיע לגוף שנותן שובר להכשרה מקצועית ואומרים לו "אין תקציב".

<גל יעקובי: אין דבר כזה.

<גל יעקובי: כל פעם שיוצא אתיופיה ילך ויהיה זכאי מבחינת התנאים של תכנית השוברים לקבל שובר, אף פעם לא יגידו לו שאין לזה תקציב, זה בניגוד לאוכלוסיות אחרות.

אברהם נגוסה: האם אתם עושים הסברה כדי שכולם ידעו ויבואו להשתמש בזה?

<גל יעקובי: כן.

אברהם נגוסה: באילו אמצעים אתם מסבירים?

<גל יעקובי: הנושא של ההכשרות המקצועיות אנחנו - - - במסגרת תכנית ההכוון התעסוקתית שלנו, בגלל התכניות שאנחנו עושים עם מעסיקים, יש ניראות מאוד מאוד גדולה לתכנית הזאת, יש לנו אלפי אנשים שהם חברים שלנו בפייסבוק או שותפים של פוסטים שונים ואפשרויות ההכשרה המקצועית מקבלות פרסום באמצעים האלה.

<גל יעקובי: אם יש כאן תפיסה שאתם אומרים שהקהילה לא מספיק שומעת על זה ולא מספיק יודעת על זה, אז יכול להיות שאנחנו צריכים לצאת לתכנית פרסום, לפרסום של ה- - - שאנחנו נבחן.

<גל יעקובי: הדבר האחרון, מעבר לשוברים להכשרה מקצועית אנחנו עושים גם הכשרות מקצועיות, בין אם זה בקורסים ממש, שאנחנו מנסים שהם יהיו לא קורסים רק של יוצאי אתיופיה אלא קורסים מעורבים, וכמו שכתוב כאן, השנה עשינו שלושה קורסים וגם יש לנו קורסים עם מעסיקים כפי שציינתי קודם, ואנחנו עומדים על 84 הכשרות מעסיקים שאלה ההכשרות האיכותיות ביותר שאנחנו - - -

אברהם נגוסה: אוקיי, פה יש לנו קצת התקדמות.

אברהם נגוסה: כמו שאני רואה, לפחות מבחינה מספרית, ב-2017 177 לעניין ההכשרה, ועכשיו אתם התחלתם ב-256.

<גל יעקובי: צריך לציין שבכל מה שקשור לתעסוקה, התחום שלנו בתעסוקה זה לא רק המספרים.

<גל יעקובי: לראות רק את הפרספקטיבה של המספרים זה ראייה חלקית.

<גל יעקובי: פרויקט שאנחנו מריצים עם אל על, שכולל 22 הנדסאים, זה פרויקט שלוקח לנו חצי שנה להקים, לעבוד, המון המון משאבים, ובסוף זה רק 22 משתתפים.

<גל יעקובי: אותם 22 - - - של אל על בתור הנדסאים, מממנים להם את הלימודים, דמי קיום, זו השקעה מאוד גדולה בכל אחד מהמשתתפים האלה אבל זה מספר בהחלט קטן.

<גל יעקובי: לכן צריך להסתכל גם על האיכות של הפרויקטים והאיכות של ההכשרה שנעשית.

<גל יעקובי: אז אם בשנה הבאה יכול להיות שאנחנו לא נעמוד במספרים האלה, אבל אנחנו נביא פרויקטים שהם יותר איכותיים, צריך לאו דווקא לבקר אותנו בעשייה.

עמר בר-לב: גם וגם.

עמר בר-לב: אנחנו מצפים גם וגם.

<גל יעקובי: גם וגם, אבל לפעמים זה בא אחד על פני השני.

עמר בר-לב: כבר את מורידה לנו את הציפיות?

<גל יעקובי: אני רק אומרת שצריך להסתכל פה על פרספקטיבה יותר רחבה, מאשר רק המספר של האנשים.

<טלל דולב: אני רוצה להוסיף עוד משהו, אני חושבת שעכשיו כשיהיה גם תכלול יותר בתוך הרשויות המקומיות, אפשר יהיה לכוון בצורה הרבה יותר טובה הרבה יותר אנשים לתוך המיזמים האלה של התעסוקה.

<טלל דולב: האנשים של משרד העבודה יושבים בתוך הוועדות הרשותיות וכך הם יוכלו באמת לעמוד גם בצורה יותר טובה ויותר מדויקת על הצרכים.

אברהם נגוסה: זה לכל המשרדים, מה שצריך זה שהאינפורמציה תגיע לקהילה, שיבואו להשתתף.

אברהם נגוסה: בשטח אני מרגיש שאנשים אומרים "אנחנו לא יודעים, אנחנו לא מרגישים".

אברהם נגוסה: יש כלי תקשורת באמהרית, יש רדיו רק"ע באמהרית, יש גם טלוויזיה באמהרית.

אברהם נגוסה: השאלה האם אתם משתמשים בזה, בנוסף כמובן לכלים האחרים שבעברית, האם אתם משתמשים גם ברדיו והטלוויזיה באמהרית?

<גל יעקובי: עלינו בעבר לרדיו רק"ע, זה כלי שאנחנו יכולים להשתמש בו יותר.

<גל יעקובי: בעיקר העבודה שאנחנו עושים בנושא של ההכשרות של הנדסאים, הדברים האלה, זה באמת לאנשים שהם כבר דוברי עברית ורמת העברית שלהם מאפשרת להם ללמוד הכשרה מקצועית ועל כן אנחנו משתמשים בכל מיני אפשרויות שהם פייסבוק ודברים כאלה.

אברהם נגוסה: פייסבוק זה פייסבוק.

אברהם נגוסה: אבל השאלה פה האם אתם נכנסים יותר, אני לא יודע אם כולם משתמשים בפייסבוק, אתם צריכים להבין את זה.

אברהם נגוסה: אבל אני בטוח שרק"ע, הרדיו באמהרית, כולם שומעים, בעיקר אנשים שבגיל שאנחנו מדברים על עניין ההכשרה המקצועית.

אברהם נגוסה: ויש את הטלוויזיה.

אברהם נגוסה: ויש גם מוקדים ברשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: אז כל הדברים, אם אתם לא משתמשים, רק עושים את הפרסום באינטרנט באתר של המשרד, אני לא חושב שאנשים יגיעו.

אברהם נגוסה: לכן אני מבקש מכל המשרדים, לא רק משרד העבודה והרווחה, כל המשרדים, יש פה, אחד הדברים שאנחנו נלחמנו שרדיו רק"ע יישאר, אם זה ברוסית ואם זה באמהרית או בשפות אחרות, אחד הדברים כדי להעביר אינפורמציה, מידע לעולים החדשים, בשפה שהם מבינים.

אברהם נגוסה: אז אם אנחנו לא נשתמש, חבל.

אברהם נגוסה: סיימת?

<גל יעקובי: כן.

אברהם נגוסה: דפני בבקשה.

<דפני מושיוב: אנחנו - - - ב-20 רשויות, כמו שאתם מבינים אנחנו עובדים באוכלוסיות שמטופלות הרווחה ובמיוחד אוכלוסיות שהן מורכבות יותר.

<דפני מושיוב: האוכלוסיות של המשפחות הן משפחות עם הרבה מאוד מסמני סיכון, עם הרבה מאוד חולי, הרבה מאוד קשיים רב מערכתיים והתהליך הוא תהליך גם של יצירת האמון, גם של הרבה מיצוי זכויות, אנחנו תמיד מופתעים מחדש כמה שמיצוי זכויות זה דבר שהוא כל כך חשוב בכל אחת מהמשפחות האלה וההנגשה של השירותים האוניברסליים לחיי היום יום שלהם.

<דפני מושיוב: עוד אוכלוסייה שבאמת התחלנו לעבוד איתה בחלק מהישובים שלא הייתה פעילות זה האזרחים הוותיקים.

<דפני מושיוב: חלק מהם היו יושבים מתחת לעץ, משוחחים, ואנחנו לאט לאט יוצרים קשר ומביאים אותם למועדונים חברתיים, חלק מהישובים אפילו בחרו לייצר מה שנקרא מועדון מופת שהוא הרבה יותר מועשר, עם מתן המענים שניתן שם, אם זה מזון בהתאם לבקשת המשתתפים, אם זה פעילות חברתית, אם זה פעילות של התעמלות לאנשים מבוגרים, כל מה שבעצם היום אזרח ותיק ראוי היה שיקבל.

<דפני מושיוב: עוד תחום נוסף שאנחנו עובדים איתו וזה באמת אחת ההצלחות, אני חושבת הגדולות, זה משפחה תומכת, יחד עם שירות מבחן.

<דפני מושיוב: אחד הדברים שלצערי קרו לאורך השנים, שנערים היו נעצרים וההורים שלהם לא בדיוק ידעו מה קורה להם.

<דפני מושיוב: כלומר הסבירו להם, אבל הם לא הבינו.

<דפני מושיוב: ונכנסו עכשיו מלווים דוברי שפה שפשוט עושים נפלאות עם ההורים, בעצם ההורים קודם כל שמחים להבין, לדעת, להיות שותפים, להגיע לכל הפגישות עם שירות המבחן, מגיעים לבתי המשפט, מגיעים אם זה לפעמים גם למערכות טיפוליות נוספות, ואני חושבת שהפידבק הכי הכי גדול זה באמת העובדה שיש מי שמלווה אותם, מי שאוחז ביד, מי שמתרגם, מי שלוקח אותם לכל מקום ומקום וגם על הדרך לפעמים גם מסייע להם עוד פעם בדברים נוספים שקשורים לחיים שלהם.

אברהם נגוסה: כשאת אומרת שהושלמה בחמש רשויות - - -

<דפני מושיוב: לא, זה כבר 16.

אברהם נגוסה: את יכולה לציין את השמות?

<דפני מושיוב: אנחנו עובדים באשדוד, ירושלים, רחובות, ראשון, בפתח תקוה, ובנתניה.

<דפני מושיוב: בששת הערים הגדולות עם אוכלוסיית המשפחות.

<דפני מושיוב: יש עוד ישובים אחרים שאנחנו עובדים בתכניות על פי הנתונים של עוברי החוק, בעיקר, אני אקריא לך את השמות של הרשויות הנוספות, באר שבע, חדרה, עפולה, קרית ביאליק, חיפה, קרית מלאכי, אשקלון, בית שמש, גן יבנה, יבנה, באר יעקב, אור יהודה, תל אביב, לוד.

<דפני מושיוב: ושש האחרות שהזכרתי.

<דפני מושיוב: בסך הכל 20 שאנחנו נמצאים בתכנית כזאת או אחרת, יש ועדה בתוך המחלקה שאנחנו - - -

אברהם נגוסה: ועדת היגוי.

<דפני מושיוב: כן.

<דפני מושיוב: אנחנו משתדלים מאוד - - -

אברהם נגוסה: כמה אחוזים של נציגי ציבור?

<דפני מושיוב: אנחנו מבקשים שיהיו נציגי ציבור.

<דפני מושיוב: ברשויות המקומיות, אנחנו לא בועדה המתכללת, אבל אנחנו כן מבקשים שיהיו נציגי ציבור שהרווחה מכירה, אם אתה מכיר את עו"ד קסה שיושב בנתניה, את הרב אלאמו שגם יושב, והייתה פעילות מאוד יפה עם המשטרה, הייתה פעילות מאוד מאוד חשובה בין נציגי הציבור לבין נציגי המשטרה לנציגי הרווחה.

<דפני מושיוב: אני לא יודעת אם אתה יודע, אבל לפעמים מגיעים אל הבתים, רואים שיש שם רכוש שלא תמיד ידוע מה המקור שלו, ונעשה תהליך של לנסות להבין מה קורה ואיך עושים את זה בצורה שהיא יותר משתפת את ההורים, מכבדת אותם ופחות פוגעת במשפחות.

<דפני מושיוב: ברור שלציבור ולנציגי ציבור, דמויות שונות, אם זה מחנכים, אם זה רבנים, אם זה עורכי דין או אנשים שאכפת להם, אנחנו מאוד מבקשים שישתתפו כי הם בסך הכל מעבירים את האינפורמציה גם לציבור הרחב יותר וגם מעבירים לנו פידבק, לייצר את השיח.

<דפני מושיוב: זה אחד הדברים.

<דפני מושיוב: הוא לא פורמלי, אבל הוא במודעות לייצר שיח ושותפות ולימוד הדדי.

אברהם נגוסה: הצטרפה אלינו חברת הכנסת טלי פלוסקוב.

אברהם נגוסה: יש לך שאלה חבר הכנסת עודד פורר?

עודד פורר: יש לכם תכניות שהן לא פרטניות, שהן לא ספציפית מול אדם אלא בקבוצות?

<דפני מושיוב: בכל הקבוצות האלה, עכשיו אם אתה מבין שהקיץ פועל, אז יש הרבה עבודה למשל עם ההורים, יש לנו את מה שנקרא - - - שהמשפחה כמשפחה, אנחנו מאפשרים לה לצאת לפעילות משפחתית, גם קבוצתית גם משפחתית, כדי לחזק את הקשר של ההורה עם הילד.

<דפני מושיוב: הורים אמרו לנו שלפעמים פעם ראשונה הם יושבים ביחד כל המשפחה, כי הם כל כך עובדים קשה, ההורים, ולא תמיד יש להם אפילו את הארוחות המשותפות, שלא לדבר על יום שישי או באמצע השבוע, וזו עבורם הזדמנות לשבת ביחד, אז זה גם פעילות קבוצתית לפעמים לילדים בנפרד, להורים בנפרד, הרבה פעילויות קבוצתיות, אבל שמחזקות, הדגש שלנו הוא על התא המשפחתי.

אברהם נגוסה: ביחס לתקציב, מספר המשתתפים מבחינת הביצוע, מאוד נמוך.

אברהם נגוסה: השאלה פה האם הציבור לא יודע ואז הציבור לא באים ולא משתתפים, או - - -

<דפני מושיוב: זה ציבור שהוא מקובל, אתה יודע.

<דפני מושיוב: הוא לא - - -

עודד פורר: כשאת מציינת, נניח 225 במשפחה תומכת, זה 225 משפחות?

<דפני מושיוב: זה משפחות.

<דפני מושיוב: זה כפול 4 בממוצע.

<דפני מושיוב: בנפשות.

<דפני מושיוב: חלק מהתכניות הן בנפשות, חלק מהתכניות הן במשפחה.

<דפני מושיוב: אני חושבת שלפי הנתונים שהצגנו עברנו אותם.

<דפני מושיוב: זאת החלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: כן, אבל ביחס לתקציב שהוקצב.

<טלל דולב: אבל זה התקציב שהוקצב בהחלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: אני חושש שהתקציב יחזור ללא שימוש.

אברהם נגוסה: והציבור לא ינצל את הדבר הזה.

<טלל דולב: לא, התקציב מנוצל.

אברהם נגוסה: ודבר שני - - -

<דפני מושיוב: לא מדויק.

<דפני מושיוב: - - - לפי ה- - - ויש משפחות, ואני מזמינה אותך לבוא לבקר גם.

<דפני מושיוב: אני אשמח מאוד שתבוא לנתניה, תבוא לראשון, תבוא לרחובות.

אברהם נגוסה: אני אבוא.

אברהם נגוסה: העניין הוא שאיפה שאני הולך התכנית לא פועלת.

אברהם נגוסה: זו הבעיה.

אברהם נגוסה: אני לא בא בתיאום איתך.

<דפני מושיוב: זו החלטת הממשלה.

<דפני מושיוב: אנחנו עובדים לפי החלטת הממשלה.

<דפני מושיוב: אבל עובדות תכניות אחרות.

אברהם נגוסה: אני - - -חיזוק ביהוד.

<טלל דולב: אבל ביהוד אין תכניות.

אברהם נגוסה: את קבעת שלא יהיו.

אברהם נגוסה: זה לא הממשלה.

<טלל דולב: אני לא קבעתי.

<טלל דולב: זו הממשלה קבעה שלא יהיה, זה כל אחד ממשרדי הממשלה הקצה.

<טלל דולב: בוא תעשה ביקור ברשות שמקבלת הרבה הקצאות ואתה תראה שהתכנית עובדת.

<טלל דולב: יהוד היא לא אחת הרשויות שהוקצו לה בכלל פעולות.

אברהם נגוסה: טוב, בואו נלך, חיזוק בעניין הנערים והנערות.

אברהם נגוסה: אני רואה שגם ב-2016 וגם ב-2017 אין ביצוע.

<דפני מושיוב: נכון.

אברהם נגוסה: למה?

<דפני מושיוב: התכנית הזאת עברה תהליך.

<דפני מושיוב: התכנית הזאת בעצם באה על תשתיות של תכנית 360 שזיהתה את רוב בני הנוער שקיבלו שירות, זאת אומרת הם היו בבתים חמים, הם היו בתכניות ייעודיות ולא הייתה התקדמות.

<דפני מושיוב: 360 במערכת שלהם של ה - - - בדקו וראו שאין התקדמות.

<דפני מושיוב: מה שלקח זמן זה לנסות ולהבין, אוקיי, אם הם בין כה וכה בתוך המערכת, אז בוא לא נעשה MORE OF THE SAME, בוא נזהה דרך אחרת.

<דפני מושיוב: והאתגר היה ללמוד יותר לעומק מה אפשר לעשות אחרת.

<דפני מושיוב: אחד הדברים ששוב, המערכת מבינה, ודרך אגב, זה לא רק ליוצאי אתיופיה, אנחנו רואים את זה באופן רוחבי, שצריך להכניס יותר אנשים שהם ROLE MODELING, הם דוברי שפה, הם מכירים את התרבות, הם מגשרים טובים לתוך המערך המשפחתי, ולכן היה שינוי בתוך התהליך הזה, במקום עוד תוספת של עוד בית חם אז לקחו גם עובד סוציאלי בחלקיות משרה וגם מלווה מדריך.

טלי פלוסקוב: זה חידוש, אדוני.

טלי פלוסקוב: זה חידוש נכון.

<דפני מושיוב: אז לקח זמן, כן.

<דפני מושיוב: אתה צודק.

<דפני מושיוב: אנחנו בפיגור.

אברהם נגוסה: אני לא רוצה שכל דיון אתם תבואו ותגידו לנו תיאוריה.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים מעשים.

אברהם נגוסה: אם הנושא הזה - - -

<דפני מושיוב: - -

אברהם נגוסה: לא, ועדת רווחה.

אברהם נגוסה: הנושא של רווחה.

אברהם נגוסה: מתי הממשלה החליטה?

אברהם נגוסה: אוקטובר 2015.

אברהם נגוסה: אוקטובר 2015 הממשלה אישרה את התקציב וגם את התכנית.

<דפני מושיוב: ומתי הגיע התקציב?

אברהם נגוסה: רגע, זה אני שואל אותך.

<דפני מושיוב: התקציב הגיע בנובמבר 2016.

אברהם נגוסה: נובמבר 2016, תקציב קיבלתם.

אברהם נגוסה: אנחנו היום יולי 2017.

אברהם נגוסה: איך יכול להיות לפחות התכנית לא מתחילה?

<דפני מושיוב: היא התחילה.

אברהם נגוסה: היא לא התחילה.

אברהם נגוסה: טרם התחיל ב-2016.

אברהם נגוסה: ב-2017 ביצוע בתהליך.

אברהם נגוסה: אני קורא את מה שכתבתם.

<דפני מושיוב: התכנית התחילה בזה שהיום נמצאים בתהליך.

<דפני מושיוב: נגמר המיפוי, זו תכנית אחת מתוך כמה תכניות.

<דפני מושיוב: אתה יכול לשים את הזום אין לאחת מתוך הרבה, אבל לצורך העניין אנחנו בפיגור, אתה צודק, בתכנית הזאת.

<דפני מושיוב: מגיע לנו הערה בגוף הסיפור.

<דפני מושיוב: בסדר.

<פנטהון אספה-דויט: אדוני, אפשר לשאול שאלה?

אברהם נגוסה: כן.

<פנטהון אספה-דויט: בלי להתייחס, אני תמיד אמרתי שזו אחיזת עיניים, אבל בכל זאת אני רוצה להתייחס לעובדות פה, בנקודות, משפחות ואזרחים ותיקים, בדיון שהיה לפני חצי שנה, אדוני היושב ראש, כתוב "היקף ביצוע מתוכנן לארבע שנים 365", כאן אני רואה 1,463.

<פנטהון אספה-דויט: אני לא יודע מאיפה השינוי המספרי האסטרונומי, הייתי אומר, על השינוי הזה.

<פנטהון אספה-דויט: מעטפת עוברי חוק, בדיון הקודם היה 105, עכשיו יש לנו 320.

<פנטהון אספה-דויט: אני ממשיך – חיזוק מערך השירותים לנערים - - -

אברהם נגוסה: זה מתוכנן.

אברהם נגוסה: אתה יודע.

<פנטהון אספה-דויט: כן, אבל זה היה מתוכנן גם אז.

<פנטהון אספה-דויט: יש גידול בצורה משמעותית, אני רוצה לדעת מה נעשה פה כדי שזה יקפיץ את התכנית מבחינת מספר צורכים של השירות, וגם חיזוק מערך השירותים לנערים, דווחנו בפעם הקודמת, גיוס כח אדם ויצירת קשר עם אוכלוסיות, היה צריך להיות מדווח עכשיו, עכשיו דנתם על זה אדוני היושב ראש, וזה לא קרה.

<פנטהון אספה-דויט: ואני רואה פה חץ חסות הנוער, אין צורך בתכנית, התקציב יעבור למשפחה תומכת.

<פנטהון אספה-דויט: יש פה, אני רואה ביצוע של 36 מתוך 75 שתוכנן על פי הדיווח לפני חצי שנה.

<פנטהון אספה-דויט: השאלה למה התכנית הזאת נסגרת ולמה תת ביצוע כאן, אם תיכננו אותו היקף ביצוע מתוכנן לפני חצי שנה, ואין לנו את זה, מאיפה הביאו את המספרים בפעם הקודמת.

<פנטהון אספה-דויט: אז המספרים הלא תואמים מראים שזה אולי מצוץ מן האצבע ולא מספרים בדוקים.

<פנטהון אספה-דויט: לכן אני חושב שכאן זו מריחה ואין על זה משהו שאנחנו יכולים להתבסס ולהתבשר ממנו, שדבר טוב קורה בתכנית הזאת.

<פנטהון אספה-דויט: עוד דבר, יש תקציב ל-2017.

<פנטהון אספה-דויט: עם הביצוע הזה, לאן ילך התקציב של 2017, אם לא מוצה במלואו?

<פנטהון אספה-דויט: האם זה עוד פעם חוזר בחזרה לאוצר, ואנחנו עוד פעם, עוד תכנית שמתבזבזת, והקהילה נשארת איפה שהיא נמצאת.

<פנטהון אספה-דויט: תודה רבה.

אברהם נגוסה: את יכולה להתייחס?

<דפני מושיוב: תכנית חץ היא תכנית שמתרחשת בחסות הנוער, בתוך מסגרות סגורות.

<דפני מושיוב: היא הייתה מיועדת לתת סדנאות, שיעורי מוזיקה, חוגים וכיוצא בזה לנערים, בתוך המוסדות.

<דפני מושיוב: מה שקרה הוא שחלק מהנערים והנערות לא רצו את החוגים ויש תקציב שהוא בתוך המערכת של חסות הנוער.

<דפני מושיוב: מה שראינו שדווקא ליווי המשפחות הוא הרבה יותר נדרש.

<דפני מושיוב: זאת אומרת, ההורים שאינם דוברי עברית זקוקים להגיע למסגרות, זקוקים להגיע לבית המשפט ולכן - - -

אברהם נגוסה: מבחינה עובדתית אתם תכננתם 75, וב-2016 בצעתם 66.

אברהם נגוסה: ב-2017 זה 36.

<דפני מושיוב: אז אני אומרת, מי שמשתתף אנחנו מדווחים עליו על חשבון תקציב המשרד.

<דפני מושיוב: מה שאנחנו עושים, לקחנו את התקציב, אנחנו מדברים על 230,000 ₪ שהעברנו למימון מלוום למשפחות ואנחנו מגדילים בעוד שני ישובים מלווים דוברי שפה שיאפשרו להורים, כמו שאמרתי, להגיע למערכות נותני השירות וללוות את הנערים שלהם, להבין מה קורה להם, ולאפשר להם לחזור לדרך המוטב.

<דפני מושיוב: לגבי אשדוד, אתה תושב אשדוד כבודו.

<דפני מושיוב: נכון?

אברהם נגוסה: נכון.

<פנטהון אספה-דויט: זה משנה?

אברהם נגוסה: אתה קרוב לראות את זה.

<דפני מושיוב: כי ביקשנו דווקא להזמין אותך לראות את הפעילות.

<דפני מושיוב: אני אתן לך דוגמה.

<דפני מושיוב: באשדוד למשל, אורנה היא מנהלת התכנית במסגרת הרווחה.

<דפני מושיוב: אחד הדברים שקרו שם מאוד יפים, זה שהיו גם אנשים - - -

<פנטהון אספה-דויט: סליחה, זה שאני תושב אשדוד זה לא אומר.

<פנטהון אספה-דויט: אני מדבר איתך על עובדות.

<פנטהון אספה-דויט: עשיתם את זה בגלל שאני תושב אשדוד?

<פנטהון אספה-דויט: מה זה משנה.

<פנטהון אספה-דויט: אני מדבר איתך על עובדות, מה קרה השינוי במספרים.

<פנטהון אספה-דויט: הקפיצה במספרים ממה שהיה לפני חצי שנה ועכשיו, ומה יקרה עכשיו עם תקציבים שלא ינוצלו, כי התקציבים האלה עומדים עכשיו והתכנית לא מבוצעת.

<דפני מושיוב: אז אני מנסה להסביר שבששת הרשויות המשפחות והאזרחים הוותיקים, התכניות עובדות.

אברהם נגוסה: אני רוצה שנתקדם.

אברהם נגוסה: את ממשרד הרווחה?

<סופיה עדי: לא, אני מנכ"לית עמותת דור למדע, אנחנו - - - על מנת לסגור פערים בחברה.

<סופיה עדי: אנחנו פועלים בכמה ישובים בארץ, פעלנו גם באופקים לבני נוער, לצערנו אף לא עולה אחד מאתיופיה הגיע לשם, למרות שאנחנו באמת, הדגש שלנו הוא לגבי עולים מאתיופיה.

<סופיה עדי: אז קודם כל האם אפשר לתת איזו שהיא הקצאה למניעה שתביא את הילדים לתחומים אחרים ולא רק לפשע, לא לתת מעטפת כל כך לפשע בגיל של בני נוער, של כל כך צעירים.

<סופיה עדי: אולי אפשר למנוע את זה, אולי אפשר לתת להם חוגי העשרה כבר בגיל צעיר, אולי אפשר לתת איזו שהיא רווחה שתסגור את הפערים כבר מגיל צעיר, ולמנוע את זה?

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נתקדם לחינוך.

אברהם נגוסה: עד עכשיו מה ששמענו, גם בכלכלה וגם בעבודה ורווחה, זה לא מעודד.

אברהם נגוסה: אמנם אנחנו רואים התקדמות איטית במשרד העבודה והרווחה, אבל זה לא מה שציפינו לשמוע.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים להמשיך למשרד החינוך.

אברהם נגוסה: מי מציג לנו?

<עירית בירן: בוקר טוב.

<עירית בירן: אני מהמינהל הפדגוגי.

<עירית בירן: אני אציג חלק מהתכנית, נתחלק לשלושה פרקים.

<עירית בירן: חשוב לי לציין בהתחלת ההצגה שבעצם עבדנו השנה על תקציב 2016, 2017 עוד לא קיבלנו.

<עירית בירן: כל שנת הלימודים הזאת, הפעילות תוקצבה מתקציב 2016 והוא הגיע רק 80%, זו בעצם שנת פעילות מלאה ראשונה שניהלנו.

<עירית בירן: אני אתחיל מהחינוך הקדם יסודי.

אברהם נגוסה: לפני זה, אני רוצה להבין, כי שמענו כמעט מכל המשרדים את העניין של עיכוב בהעברת התקציב, זה אחד התירוצים שאנחנו שומעים.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת מי אחראי לעיכוב העברת התקציבים.

אברהם נגוסה: טלל בבקשה, אני רוצה לדעת מי מעכב את זה.

אברהם נגוסה: אני יודעת את התאריכים מתי הממשלה אישרה את התקציב.

אברהם נגוסה: חינוך ב-2015, כמו בריאות כמו רווחה.

אברהם נגוסה: ואז את אומרת עכשיו שהתקציב הגיע שנה וחצי אחרי.

<עירית בירן: בנובמבר 2016 קיבלנו תקציב 2016 ועבדנו, כל שנת הלימודים תשע"ז עבדנו על תקציב 2016.

<עירית בירן: אני מקווה שיגיע תקציב 2017 שנוכל לעבוד בצורה רציפה על תשע"ח שזו השנה שאנחנו פותחים בספטמבר.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: אבל כאשר החלטת הממשלה מתבססת, חלק התקציב הוא מהמשרדים עצמם.

אברהם נגוסה: כיון שחלק התקציב הוא מהמשרד ועד שהכסף החדש יגיע, מה הבעיה שלכם להתחיל בכסף הקיים במשרד שלכם?

<עירית בירן: הכסף שהמשרד נתן בבסיס הוא כסף שהולך לשעות הוראה תוספתיות ושעות ליווי והדרכה, ואת הדבר הזה באמת התחלנו מה-1 לספטמבר.

<עירית בירן: אני מדברת על תשע"ז.

<עירית בירן: וגם יש לנו הבטחה שאת זה לא יעכבו לתחילת תשע"ח, את מה שבא בבסיס שהוא בעצם חלק מהבסיס של התכניות שתיכף נציג אותן.

<עירית בירן: אבל הכסף התוספתי הולך לקול קורא, הולך להתקשרויות, ושם אנחנו צריכים את הכסף התוספתי ואני מקווה שיגיע בזמן, כדי שאפשר יהיה באמת להתנהל.

<עירית בירן: וגם העודפים, כי אם אתה מקבל רק 80% חלק מהעודפים כבר צריכים להיכנס לשנת הלימודים הבאה שיגיעו כל העודפים, כי גם זה חלק מתהליך ההתנהלות מול האוצר.

אברהם נגוסה: למה זה קורה, את יכולה להסביר לנו כמשרד המתכלל?

<טלל דולב: אני יכולה להסביר למה קורה מה קורה ומה אנחנו עושים ועשינו בנושא הזה ביחד עם נציגי אגף תקציבים.

<טלל דולב: הכסף של החלטות הממשלה הוא כסף תוספתי.

<טלל דולב: כפי שידוע לך, גם החלטה שהתקבלה בנובמבר 2015 בעצם לא נכללה בתקציב כי זה היה אחרי סגירת התקציב, ולכן הכספים האלה הם תוספתיים, הם עוברים בהעברות - - -

אברהם נגוסה: לא, זה אני לא מסכים איתך.

אברהם נגוסה: כיון שהתכנית הזאת הייתה מדוברת, אני אמרתי.

<טלל דולב: הכסף לא בבסיס.

אברהם נגוסה: את רוצה להגיד לי שהתכנית הזאת לא הייתה מתוקצבת ב-2015-2016?

<טלל דולב: לא.

<טלל דולב: התכנית הייתה מתוקצבת בתקציב, 2015 לא, כי זה היה בסוף שנה, בנובמבר.

<טלל דולב: התכנית הייתה מתוקצבת בתקציב 2016 אבל לא בבסיס התקציב ברוב המשרדים, אלא במה שאנחנו קוראים - - - וזה אומר שהתקציב היה צריך לעבור בהעברות בין משרדיות.

<טלל דולב: עוד פעם, 2016 זה לא המומחיות שלי כי הייתי במקום אחר.

<טלל דולב: אבל מהניסיון שלי ב-2016 העברות בין משרדיות עברו מאוד מאוד מאוחר בשנה ממגוון סיבות שלא קשורות בכלל לתכנית הזאת, אלה היו כל ההעברות הבין משרדיות בממשלה.

<טלל דולב: ההחלטה הייתה - - -

אברהם נגוסה: ועכשיו - - -

<טלל דולב: שניה, אני אגיע כי היום התקציבים קיימים ועוברים.

אברהם נגוסה: זה מה שאני רוצה להבין.

אברהם נגוסה: עכשיו את מבטיחה לנו שאין בעיות של עיכוב תקציבים, הכל הולך, זורם?

<טלל דולב: אני אומרת ככה, קודם כל אנחנו מיפינו ויש לנו במיפוי ואנחנו העברנו לך, ונעביר לך עוד פעם, את כל התקציבים בין כל משרדי הממשלה, באיזה תקנות תקציביות הן נמצאות, יש מספר משרדים שכן קיבלו ב-2017-2018 את התקציב בבסיס, שם אין בכלל את הבעיה של העברות בין תקציביות.

עמר בר-לב: איזה משרדים?

<טלל דולב: בטחון פנים, בריאות, חלק מכלכלה.

עמר בר-לב: יש שם שורה תקציבית לדברים האלה?

<טלל דולב: אין תקנה תקציבית.

עמר בר-לב: ממה שאני זוכר אין שום שורה תקציבית.

<טלל דולב: בביטחון פנים אין תקנה תקציבית נפרדת, אלא יש פיקוח במרכז קרנות של המרכבה.

<טלל דולב: בבריאות אין תקנה תקציבית נפרדת, יש פיקוח במרכז קרנות של המרכבה, אבל התקציבים כלולים בבסיס ונמצאים במעקב.

<טלל דולב: במשרדים האחרים התקציבים אינם בבסיס התקציב, הם בעצם עוברים בהעברות בין משרדיות.

<טלל דולב: משרד האוצר סגר את כל התקציב המיועד לתכנית שאמור להיות בהעברות הבין משרדיות בתקנה מיוחדת של רזרבה אוצרית.

<טלל דולב: המשרדים פונים לפניות התקציביות.

<טלל דולב: אנחנו וידאנו ב-1 בינואר שכל המשרדים יכולים להמשיך לבצע את הפעולות באופן רציף, זה מה שאנחנו עושים, כשיש בעיה אנחנו עובדים יחד עם אגף תקציבים כדי להבטיח את הזרימה התקציבית.

<טלל דולב: השנה לא היה משרד שאמר שפעילותו תקועה בגלל שתקציב לא הגיע, ב-2017.

<טלל דולב: ב-2016 סיפור אחר לגמרי, ב-2017 עדיין לא נתקלנו במשרד שאמר שהפעילות לא התבצעה בגלל שתקציב לא הגיע, אנחנו עוקבים אחרי זה כל הזמן, ואנחנו מנסים להסיר את החסמים ככל שניתן.

<טלל דולב: יש לנו שיתוף פעולה מלא מאגף תקציבים בנושא הזה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: בואי נמשיך.

<עירית בירן: אני אדווח שאנחנו בחינוך הקדם יסודי, גם את התכנית החדשה שהתחלנו בשנת הלימודים הזאת מעגן קשת, הפעלנו כמעט במלואה, שלושה גנים לא נפתחה, לספטמבר הקרוב אנחנו נפתח בכל הגנים.

<עירית בירן: עבודה עם הורים הייתה עבודה מצוינת, באשקלון פגשנו את האמהות שהיו בתכניות, הדיווח הוא מאוד חיובי.

<עירית בירן: מרכזי הלמידה והתגבור, הגענו למצב שעבדו השנה 5,583 תלמידים, מתוכם 1,003 תלמידים שאינם בני הקהילה, בקבוצות המעורבות.

<עירית בירן: בתכנית ליב"ם, זה לא מדווח כאן נכון, בימים האחרונים סיימנו את הגל האחרון של מועדי קיץ, יש לנו 314 תלמידים שלמדו, בני הקהילה, ואנחנו נדווח לכם לקראת סוף הקיץ מי ניגש, תלמידים שהיו במועד השלישי, אתם יודעים שיש לנו מועד מיוחד לתוספת או תגבור נוסף ועוד מועד בקיץ, המועד השלישי, אנחנו נדווח את הנתונים של כמה ילדים ניגשו, אני מקווה שבאוקטובר גם נוכל לתת לכם ציונים, כאילו זכאים /לא זכאים.

<עירית בירן: נושא המת"ליות, שולבו בכל חטיבות הבינים לפי מיפוי שעשינו מת"ליות.

אברהם נגוסה: יש לי שאלה בתגבור בחינוך העל יסודי.

אברהם נגוסה: אני מבין שהתכנון זה 8,754, בפועל 5,583.

אברהם נגוסה: מתוכם 80% יוצאי אתיופיה, 20% לא יוצאי אתיופיה.

<עירית בירן: כך היה בתכנון.

אברהם נגוסה: אני רואה גם 18,840,000.

אברהם נגוסה: התקציב.

<עירית בירן: לא נוצל במלואו, כי הפרויקט הלאומי לא הצליח לגייס את כל התרומות שהיה אמור לגייס כדי לשים למיזם משותף שקל מול שקל, וחלק מהתקציב נשאר במשרד החינוך בתקנה הזאת, והוא ינוצל לשנת הלימודים הבאה לצערנו, ולכן רק 5,583 תלמידים למדו ולא 8,764.

<עירית בירן: אנחנו מאוד מקווים שב-1 לספטמבר נוכל לצאת לדרך עם הכמות המלאה.

אברהם נגוסה: מתוך ה-5,583, ה-20%, 1,003 ילדים הם לא יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: עלות של אותם 20% מאיפה?

<עירית בירן: משרד החינוך מתקציב הבסיס שלו, הוסיף תקציב להתקשרות כדי להוסיף תלמידים שאינם בני הקהילה.

אברהם נגוסה: מהתקציב שלו או - - -

<עירית בירן: שלנו, של משרד החינוך.

אברהם נגוסה: לא של התכנית.

<עירית בירן: לא של התכנית.

<עירית בירן: לתכנית, להתקשרות המשותפת, אבל לא מהדרך החדשה.

<עירית בירן: לא מהחלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: כלומר המצ'ינג שלהם עם ENP, זה על 80%?

<עירית בירן: לא, על 100%.

<עירית בירן: כי גם הילדים שאינם בני קהילה הם בהתקשרות.

<עירית בירן: אנחנו הוספנו לתוך ההתקשרות תקציב.

<עירית בירן: התקציב שלנו מעבר להחלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: למה ENP צריך לשלם 50% על ה-20%?

<עירית בירן: התורמים שלהם הסכימו.

אברהם נגוסה: הסכימו לשלם?

<עירית בירן: הסכימו לקבוצות המעורבות.

<עירית בירן: בהחלט.

<עירית בירן: הסכימו לדרך, לכיוון וכן הלאה.

<עירית בירן: הסכמה מלאה.

אברהם נגוסה: אני לא נגד הילדים האלה.

<עירית בירן: אוקיי.

<עירית בירן: תודה.

אברהם נגוסה: רק אני רוצה להבין מבחינת התקציב.

<עירית בירן: התורמים הלכו איתנו בהסכמה ובהבנה של הדרך, היה דיון משותף, הסברנו למה, מהם המניעים, למה צריך קבוצות מעורבות, והייתה הסכמה.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: תיכף נשמע ממנכ"ל הפרויקט הלאומי.

אברהם נגוסה: אתה רוצה עכשיו או אחר כך?

<קריאה: אחר כך.

אברהם נגוסה: אז תמשיכי.

<עירית בירן: אני רוצה לעבור לנושא המת"ליות.

<עירית בירן: המת"ליות שולבו בבתי הספר, התפקיד המרכזי שלהם להדריך את הצוות הבית ספרי לכלים לעבודה כדי לשפר את ההישגים של הילדים, ההשתלבות של הילדים, כדי לעבור מהקבצות נמוכות להקבצות יותר גבוהה.

<עירית בירן: רוב העבודה שלהם היא על השפה, כי אנחנו ראינו ששפת האם, או השפה העברית הוא המקור שכך נשפר את היכולת שלהם להתמודד בדרישות בית הספר.

<עירית בירן: אנחנו כרגע בתהליך להכשרה שלהם גם להדריך את המורות למתמטיקה ולמדעים לכלים קצת יותר רחבים כדי לעשות את ההדרכה יותר רחבה בתוך בתי הספר.

<עירית בירן: הסעיף האחרון הוא הסיפור של עבודה כללית בבתי הספר בחינוך היסודי, שם אנחנו לוקחים את כל בתי הספר, עושים איתו עבודה גם על נושא של שונות תרבותית בכלל, כי יש שם בתי ספר שחלקם עם עולים מכל מיני מקומות.

<עירית בירן: המטרה שלנו השנה היא לרכז מאמץ גם שם בנושא של מתמטיקה ושל אנגלית ולא רק השפה.

<עירית בירן: מהנתונים של השנה אנחנו רואים התקדמות בנושא של עבודה עם שפה, ולכן אנחנו מרחיבים את העבודה.

<פנטהון אספה-דויט: אפשר בחלק הזה שאלה לפני שנעבור?

אברהם נגוסה: כן.

<פנטהון אספה-דויט: קודם כל בגיל הרך, לפי הסטטוס שהיה בדצמבר, לפחות הצפי, היה 24 קבוצות, אני מדבר על מעורבות הורים בחיי הגן.

<פנטהון אספה-דויט: 400 תלמידים ו-400 הורים.

<פנטהון אספה-דויט: כאן כתוב 408 תלמידים והורים.

<פנטהון אספה-דויט: האם זה הורים וילדים?

<עירית בירן: זה הורים וילדים, בחלק מהמשפחות באו גם אבא וגם אמא.

<עירית בירן: זה ההסבר למספרים השונים בין ילדים לבין הורים.

<פנטהון אספה-דויט: אוקיי.

<פנטהון אספה-דויט: לגבי שיפור ההישגים בבגרות, כתוב פה בביצוע אין שינוי, למרות שבסטטוס ליולי היינו מצפים - - -

<עירית בירן: זה טעות פשוט במעבר בינינו לבין משרד ראש הממשלה.

<פנטהון אספה-דויט: אז יש שינוי.

<עירית בירן: יש שינוי, אמרתי.

<עירית בירן: 314 תלמידים למדו עד עכשיו.

<עירית בירן: את המועד השלישי של יולי אוגוסט אנחנו נדווח עוד מספרים.

עמר בר-לב: 314 זה שונה מ-194.

<עירית בירן: זה כולל את ה-194, והקבוצות הנוספות.

<עירית בירן: ה-194 היה רק מועד חורף.

<עירית בירן: 314 כולל מועד קיץ והמועד השלישי הוסיף לנו עוד ילדים ועוד קבוצות.

<פנטהון אספה-דויט: בשורה של מת"ליות בחטיבות הביניים, בסטטוס דצמבר היה ביצוע 500 והצפי ליולי היה עוד 500.

<פנטהון אספה-דויט: קודם כל כאן ה-500 נעלם, הוא לא קיים.

<עירית בירן: הוא לא היה עוד 500, הוא היה 500.

<פנטהון אספה-דויט: אני מסתכל על הדו"ח שהיה - - -דיווחתם על ביצוע של 500, סטטוס דצמבר, והצפי ליולי היה עוד 500.

<פנטהון אספה-דויט: כרגע אתם מדברים על - - -

<עירית בירן: אני רוצה להסביר לך מה הסיפור.

<פנטהון אספה-דויט: אני אסיים ותסבירי לי.

<פנטהון אספה-דויט: עוד שורה שילוב - - - שפה ותכנית מרום, שוב, סטטוס דצמבר שדווחנו היה 1,986 בביצוע, כאן זה לא מופיע שום דבר, והצפי ליולי 2017 היה 2,000, כרגע אתם מדווחים על 1,240.

<פנטהון אספה-דויט: לדעתי זה לא מקרי המספרים האלה של הביצוע של דצמבר לא מופיע, גם הירידה, אפילו מהביצוע של דצמבר, מ-1,986 ל-1,240, זו ירידה מאוד דרסטית ואתם אפילו לא קרובים לביצוע המתוכנן שלכם ליולי 2017.

<עירית בירן: אני קודם כל אחזור למת"ליות.

<עירית בירן: אני אגיד לך מה, אנחנו החלטנו להפסיק לספור את מספר הילדים המודרכים ומטופלים על ידי המת"ליות כי רוב העבודה של המת"לית היא מול צוות ההוראה.

<פנטהון אספה-דויט: אז למה אתם - - -

<עירית בירן: שניה, כי אנחנו עדיין ביקשתם נתונים ואספנו את הנתונים, וזה מה ש, הם הרי נתנו, על קבוצה אחת היא מקבלת טיפול בחודשיים הראשונים, וקבוצה אחרת בעוד שלושה חודשים ואחר כך קבוצה אחרת בעוד שלושה חודשים.

<עירית בירן: כי המת"לית, כשהיא מגיעה לילד, היא מגיעה כל פעם לקבוצה משתנה.

<פנטהון אספה-דויט: עירית, לא נראה לך מוזר בכל שורות של סטטוס דצמבר 2016 מופיעים מספרים, פה בשני המקרים האלה לא מופיעים.

<עירית בירן: אתה לא מקשיב לתשובה שלי, בגלל זה אתה שואל את השאלה.

<עירית בירן: בעצם מה שבאמת חשוב זה כמה אנשי צוות היא נגעה בהם.

<עירית בירן: לכן לא עשינו את החשבון, התחלה, אמצע שנה, סוף שנה, וכולם ביחד ולא שמנו מספר כולל, ואולי זו הטעות בספירה והיינו צריכים כן לעשות את החשבון הזה, לא עשינו אלא לקחנו פרטים-פרטים.

<עירית בירן: אבל בעצם עקרונית, אם הייתי צריכה לתת לך, אם היית רוצה באמת תשובה אמיתית, זה כמה אנשי צוות היא נגעה בהם.

<עירית בירן: כי כל איש צוות ששינו את שיטת העבודה שלו ואת דרכי העבודה, 100% התלמידים בני הקהילה ושאינם בני הקהילה יקבלו שירות יותר טוב בבית הספר.

<פנטהון אספה-דויט: אוקיי, בסדר, אני אומר או שלא רושמים מספרים בכלל או שרושמים מספרים בכולם.

אברהם נגוסה: בואו נתקדם.

אברהם נגוסה: תמשיכי בבקשה.

<עירית בירן: שבוע העליות בשנה הבאה יהיה ב-22 באוקטובר עד ה-28 לאוקטובר, הוא בתוך תכנית הלימודים, בתוך ה- - - השנתי של בתי הספר.

<עירית בירן: אנחנו לתוך התכנית הזאת הכנו המון המון חומרי למידה על הקהילה, גם ללימודי היסטוריה, גם לימודי גיאוגרפיה, גם לימודי אזרחות, גם לימודי מורשת.

<עירית בירן: בתי הספר יוכלו לבחור מה הם רוצים לאותו שבוע, למרות שהם חויבו להכניס לתוך תכנית העבודה השנתית שלהם את ענייני בני הקהילה האתיופית כחלק מהתכנית הכללית.

<עירית בירן: זה חשוב היה לציין את השבוע הזה, אני מקווה שבשבוע הזה גם נוכל להזמין את הועדה לסיור באחד הישובים לראות מה עושים.

<עירית בירן: הנושא של מצוינות גם, לא נתן לכם את המספר הסופי, הוא 500 ילדים, נכון, לא הגענו ל-600 השנה, הגענו ל-500 תלמידים, אני מאמינה שבשנה הבאה אנחנו נגיע להרבה יותר.

<עירית בירן: אנחנו באמת בהתקדמות יפה של איתור ילדים למצוינות וגיוס שלהם לתוך הקבוצות.

<עירית בירן: עם הילדים המחוננים הלכנו למהלך, עכשיו היה בקיץ את הבחינות של המחוננים.

<עירית בירן: חיבור של בית הספר ושל המגשרים למקום שההורים לא הבינו למה צריכים לנסוע עם הילדים לאיזה שהוא מקום אחר להבחן, קצת לעזור, לעודד הורים, לעזור עם הנושא של הסעה, אני מקווה שיהיו לנו יותר תלמידים שיגיעו.

<עירית בירן: הנושא של עבודת קידום נוער ותקני נוער, הכמויות לא השתנו, אז השארנו את זה כמו שזה.

<יובל בנימין: אני מנהל - - - נוער ממשרד החינוך.

<יובל בנימין: את האמת שאני קצת מתפלא.

<יובל בנימין: כשאנחנו באים ואומרים כפקידות מקצועית שיש תכניות, אנחנו כעת חיה ביולי, ואין תקציב, כך ש- - - ב-2017 אני באמת מתקשה להבין ומצפה גם מהועדה פה שתבין שהפקידות המקצועית יכולה להכין תכניות, אבל אם התקציב לא יעוגן בבסיס תקציב המדינה, קשה לתפקד.

אברהם נגוסה: לא, זה מופיע.

אברהם נגוסה: בוא נעשה- - -

<יובל בנימין: אני אומר מבחינתי, אני חושב שאם רוצים לטפל אחרת במסגרת החלטות הממשלה - - -

אברהם נגוסה: התקציב הזה נמצא בתוך התקציב של המדינה.

אברהם נגוסה: נכון, זה לא צבוע, זה לא הוגדר כסעיף, אבל זה בתוכו נמצא, התקציב.

<יובל בנימין: אנחנו לא חלוקים.

<יובל בנימין: אני רק מציע הצעה, שכשתקציב מדינה, מתוקף החלטות ממשלה או חקיקה לא מעוגן בבסיס תקציב המדינה, קשה מאוד לתפקד, אמרתי את זה כהערה בונה.

<יובל בנימין: אנחנו לא חלוקים.

<יובל בנימין: אני חושב שגם לטובתכם וגם לטובת הפקידות המקצועית, כשמתקבלות החלטות הרבה יותר קל לתפקד לא כשהתקציב מגיע מאוחר או בהתוויות - - - תקציביות, - - - בבסיס תקציב המדינה.

אברהם נגוסה: נתקלת בבעיה בעניין התקציב?

<יובל בנימין: כן.

<יובל בנימין: אני חושב שיעידו פה כל החברים מכל משרדי הממשלה, שאם התקציב לא מעוגן בבסיס, מפה מתחילה שורש הבעיה של ההתנהלות, אבל אני אומר - - -

אברהם נגוסה: אני לא רואה את זה ככה.

אברהם נגוסה: אני אגיד לך למה, כי זה בהחלטת ממשלה מפורטת, בדיוק כמה אחוז, איזה חלק מהתקציב הבסיסי של המשרד, איזה חלק כסף חדש.

אברהם נגוסה: לכסף החדש הזה הגנה בהחלטת הממשלה.

אברהם נגוסה: ולכן אני יכול לקחת את זה כתירוץ למשרדי הממשלה.

<יובל בנימין: אנחנו לא חלוקים.

<יובל בנימין: אני רק מציע שכדי שזה יתפקד יותר טוב במשרדי הממשלה, כדאי שהתקציב יעוגן בתקציב המדינה.

<יובל בנימין: התכנית מפתחות היא תכנית שמפעילה, כפי שמצוין פה, תופעל בתשע"ח.

<יובל בנימין: בדצמבר אשתקד נערכנו והפעלנו זרוע ביצוע באמצעות החברה למתנ"סים, החברה למתנ"סים הוכרה על ידי משרד החינוך כזרוע ביצועית, תהליך העבודה, אם כבר שאלת, זרוע ביצוע הווה אומר שאתה יוצר התקשרות עם תקציב שאתה מקבל אותו, מגיע לחשבת הכללית - - - ומאשר את התכנית.

<יובל בנימין: מופיע פה בטבלה 6.6 מיליון שקלים כ- - - 5 מיליון שקלים, ובעצם כדי לא לאבד את השנה הקודמת, התכנית שהייתה מורכבת מתכנית לארבע שנים בהיקף של 5 מיליון שקלים הוגדרה בחלק היחסי ובעצם תופעל מתשע"ח בכיתות א'-ד' בקרב 3,925 רשויות על פי רשימת הרשויות שמוגדרות כעתירות עולים, אם יש למישהו שאלות, זה המקום.

<יובל בנימין: הנושא השני, נמצאים פה נציגי תנועות הנוער, הם יעידו הרבה יותר טוב מאתנו, ברגע שהתקבלה החלטה נכנסנו למסלול של תיקון מבחני התמיכה הן בתנועות הנוער והן בארגוני הנוער.

<יובל בנימין: תקנת התמיכה הזאת בעצם יוצאת לדרך, משמעות תיקון מבחני התמיכה היא תיעדוף אוכלוסיות.

<יובל בנימין: יש לנו אישור גם של משרד המשפטים, המחלקה לתיאום תמיכות, וגם ממשרד האוצר, שברגע שמבחן התמיכה ייכנס לתוקפו התחולה תהיה מינואר 2017.

<יובל בנימין: אם החברים ירצו להרחיב, נשמח לשמוע אותם, הם פה לידינו.

<יובל בנימין: הנושא השלישי הוא מנהיגות והעצמה, מכרז שאנחנו מובילים, הופעלו בקיץ האחרון ובחנוכה האחרון, כ-600 בני נוער בפעילויות העצמה מנהיגות צעירה, - - - מד"צים ומסלולי העצמת המנהיגות על גווניה השונים.

<יובל בנימין: הכנה לשירות משמעותי, מגוון של תכניות עם עמותות שונות שהן בעצם מומחיות בתחומן בנושא הזה, יושב פה עמר בר לב מעמותת "אחריי", פעילות עם עמותת עלומה, פעילות ושיתוף פעולה עם האגף הביטחוני חברתי בנושא זינוק בעליה, תכניות אלה בעצם חלקן מופעלות במסגרת שיתופי פעולה, חלקן באמצעות קול קורא, אם אני אדבר על תובנות שהיו לנו בהבנת תהליכים משנה שעברה, יש לנו כרגע על האבניים תכנית מוניציפלית להעצמת רשויות עתירות עולים, שבעצם מבחינת ההיקפים שלה, אם תקצבנו אותה אשתקד ב-1,104,000 שקלים אז היא כרגע תעמוד בשנת תשע"ח על כ-2 מיליון שקלים ובשונה מאשתקד שהיא יצאה לאותן רשויות עתירות עולים כשהסכום היה סכום קבוע, התכנית כרגע תיבנה כתכנית דיפרנציאלית בהתאם למספר התושבים ברשות המקומית.

<יובל בנימין: אנחנו בעצם תוך כדי תנועה מפיקים לקחים ואת התובנות מנסים ליישם במסגרת תכניות העבודה שקיימות.

<יובל בנימין: התכנית האחרונה במסגרת תקציב המלגות של משרד החינוך, שלוש זירות מכינות אופק, המכינות החצי שנתיות, מכינות קדם צבאיות ובתקופת שנת השירות, יש פה תמונת מצב, מתוך 320 מלגות שאושרו כבר 290 אושרו הלכה למעשה, יש פירוט שמי, כל בני הנוער שקיבלו את המלגה הזאת, בעצם מסיימי יב', זה נקרא שנת יג' מבחינתנו.

<יובל בנימין: כל התכניות שכרגע הצפתי, הן התכניות - - - שגם אנחנו נאשר אותן בתשע"ח, שבאמת אני מצפה ומקווה שהתקציבים יעברו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: הכשרת עובדי ההוראה מי מציג?

<אורנה שץ-אופנהיימר: יש לנו תכנית שהיא תכנית שאנחנו קוראים לה - - -ביחד, התכנית אינטגרטיבית בשש מכללות, בסך הכל לומדים 256 סטודנטים במהלך השנים בתוך המכללות.

<אורנה שץ-אופנהיימר: מקבלים מי שכמובן רוצה על פי הצרכים, מעטפת אקדמית ומעטפת של חונכויות.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אנחנו בשנה האחרונה התמקדנו - - -

עמר בר-לב: מה זאת אומרת 250 במשך השנים?

<אורנה שץ-אופנהיימר: 250, תכנית המכללות היא ארבע שנים.

אברהם נגוסה: לפי התכנית בארבע שנים הם צריכים להכשיר 300 מורים.

אברהם נגוסה: כרגע הם מכשירים 250.

אברהם נגוסה: לאיפה נעלמו, כמה עוד חסר?

<אורנה שץ-אופנהיימר: ביעדים של - - - אנחנו התחייבנו להכפלת מספר המורים והגננות, עובדי ההוראה במערכת החינוך, מ-300 ל-600, זה העלאה של 100%.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אנחנו כבר קרובים ליעד, אנחנו נצטרך לשנות את היעד במובן החיובי.

<פנטהון אספה-דויט: אדוני, המספר הזה היה אמור להיות למורים, לא גננות ולא גנים ולא בטיח.

<אורנה שץ-אופנהיימר: עובדי הוראה.

<פנטהון אספה-דויט: זה אמור להיות בבתי ספר.

<פנטהון אספה-דויט: איך את המשחקים עכשיו, מכניסים אותם ל - - -

אברהם נגוסה: פנטהון, אנחנו צריכים להתקדם.

אברהם נגוסה: אני יודע שזה הכשרה לעובדי הוראה.

אברהם נגוסה: רצו לעשות את זה 300 בארבע שנים.

אברהם נגוסה: כרגע 256.

אברהם נגוסה: מה הבעיה שלכם להשלים את זה?

אברהם נגוסה: כנראה אנחנו נפספס, כי הם לא יתחילו עוד פעם מחדש.

אברהם נגוסה: האם עשיתם מאמץ להשלים את זה?

<אורנה שץ-אופנהיימר: לפי מיטב ידיעתי - - לתקופה של הדרך החדשה, אנחנו התחייבנו להשמה נוספת של 300 עובדי הוראה, ולא הכשרה של 300.

<אורנה שץ-אופנהיימר: יש הבדל בין הכשרה להשמה.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אנחנו התחייבנו לפרק של ההשמה.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: היתר כבר הוכשרו.

אברהם נגוסה: זה מה שאת אומרת לי?

<אורנה שץ-אופנהיימר: אנחנו גם עובדים עכשיו, פיתחנו איזה שהוא תהליך של מסד נתונים, שהוא לא מופיע פה בתכנית אבל - - -

<אורנה שץ-אופנהיימר: היה לכם הוראה, אבל לא היו משולבים.

<אורנה שץ-אופנהיימר: ועכשיו אתם משלבים אותם.

<אורנה שץ-אופנהיימר: זו הכוונה?

<אורנה שץ-אופנהיימר: כן.

<טלל דולב: יש כאלה שלומדים עכשיו ויש כאלה שלמדו והם - - -

אברהם נגוסה: אני הבנתי שזה להכשיר ולשלב.

אברהם נגוסה: זו התכנית המקורית.

<אורנה שץ-אופנהיימר: נכון.

<אורנה שץ-אופנהיימר: זה כאילו שני פרקים.

<אורנה שץ-אופנהיימר: לגבי ההשמה, אנחנו בשנה האחרונה התמקדנו בהשמה, והשקענו הרבה עבודה בתחום הזה, אנחנו מקווים לפתוח בשנה הבאה מרכז שיאגד את כל - - - הזה עם תקציב חיצוני ועם תקציב פנימי, כלומר עם תקציב ממשרד החינוך שהוא תקציב של שעות תוספתיות, גם שם, אני מצטרפת לחבר ממשרד החינוך, גם שם אין לנו מספיק תקציב ואנחנו עובדים על העניין.

אברהם נגוסה: הנה, היא אומרת שמ-2017 אין בעיה כזאת.

<טלל דולב: לא, יש פה שתי שאלות שונות.

<טלל דולב: אחת זה כמה כסף הוקצה.

<טלל דולב: הם רוצים יותר כסף ממה שהוקצה.

<טלל דולב: מה שהוקצה מגיע.

אברהם נגוסה: הבנתי.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אבל אנחנו עכשיו - - - הנושא הזה כרגע בטיפול.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אני רוצה לציין עוד שני דברים כדי להסביר גם את החלק של ההכשרה.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אנחנו פתחנו מכינה שנקראת "חשיפה לאקדמיה" בשילוב עם ההתנדבות, שירות לאומי.

<אורנה שץ-אופנהיימר: מכינה במכללת סמינר הקיבוצים, שהיא מאפשרת לבנות שירות לאומי להצטרף לאיזה שהוא יומיים של למידה בשבוע, כדי להיחשף לעולם האקדמי בתחומים שונים ומגוונים.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אני רוצה לציין באמת הצלחה של תכנית המגשרים, אנחנו יושבים פה, כרגע יושבים 47 מגשרים במכללת בית ברל לומדים במהלך השנה ובקיץ, השלמה של תואר ותעודת הוראה.

<אורנה שץ-אופנהיימר: זה באמת הצלחה גדולה, ואני רוצה להצטרף בעניין הזה גם למה שנאמר פה, זו השקעה תהליכית, זה לא השקעה של קורס וזהו, כי מה שנאמר פה בעבר על ידי זאת שישבה לידי עם ההנדסאים.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אנחנו נפגשנו עם נציגי המל"ג בקשר לשילוב בהשכלה הגבוהה של בני הקהילה האתיופית באופן ספציפי להכשרת מורים, אנחנו איתם בקשר, ברגע שיצא קול קורא אנחנו נתחבר לקול הקורא הזה גם.

<פנטהון אספה-דויט: האם אפשר לשאול שאלה בעניין הזה, כמה מתוך הסטודנטים הם במסלול של ההכשרה לחינוך פורמלי, או בלתי פורמלי?

<פנטהון אספה-דויט: שאלתי את השאלה הזאת בפעם הקודמת.

<אורנה שץ-אופנהיימר: זו שאלה טובה, חשובה.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אנחנו כרגע נמצאים בשלב עיבוד הנתונים לגבי שני חלקים.

<אורנה שץ-אופנהיימר: גם בשלב ההכשרה וגם בשלב ההשמה.

<אורנה שץ-אופנהיימר: כלומר, כמה לומדים מה, זה נתונים שאנחנו עובדים עליהם היום, כלומר אם זה הגיל הרך, אם זה על יסודי, אם זה מתמטיקה, אם זה בלתי פורמלי, גם בהכשרה וגם בהשמה.

<אורנה שץ-אופנהיימר: אני מקווה שבמפגש הבא יהיו מספרים.

אברהם נגוסה: נשמח לקבל את זה בכתב גם לוועדה.

אברהם נגוסה: תעבירי לנו ברגע שתגיעו לזה.

<אורנה שץ-אופנהיימר: סליחה, היום יש לנו כבר פילוח לגבי פרישה במחוזות.

אברהם נגוסה: אז תעבירי לנו את זה.

אברהם נגוסה: נשמח שתעבירי לנו.

אברהם נגוסה: דן בבקשה.

<דן פוטרמן: אני מנכ"ל המרכז לחדשנות בחינוך.

<דן פוטרמן: אנחנו עובדים יד ביד עם משרד החינוך לפי העקרונות של הדרך החדשה עם התכנית המקיפה ביותר בבתי הספר היסודיים, תכנית פורמלית לקדם תלמידים בני העדה.

<דן פוטרמן: יש היום כמעט 2,000 תלמידים בני הקהילה המשתתפים בתכנית.

<דן פוטרמן: השאלה שלי היא פשוטה, אם רואים את הרשימה המרשימה של הפעילויות הקיימות היום, משהו אחד בולט, שהרוב המכריע של התקציבים הולכים לעל יסודי.

<דן פוטרמן: אין כמעט השקעה ביסודי, שזו התשתית ושם הפערים נפתחים.

<דן פוטרמן: זו גם עבודה מניעתית להשקיע ביסודי, ולפי ה- - - שעשינו השיעור זה כמעט 1:7 שמשקיעים בעל יסודי לעומת יסודי.

<דן פוטרמן: זה יוצר מצב אצלנו שאנחנו עם תכנית מובילה, משלבים יד עם משרד החינוך, עם עמותת עידן, - - - תכנית המגשרים, היא גם שותפה שלנו, חייבים לסמוך על תורמים פרטיים, יותר מ-60% של התקציב, למרות שאמור להיות תקציב גדול לקדם תלמידים בני העדה, ואני לא מבין את החלוקה הזאת.

<דן פוטרמן: אנחנו שיתפנו את זה גם עם ראש אגף יסודי, וכמובן גם עם רותי שמואל שמלווה אותנו מטעם הדרך החדשה, אז אנחנו רוצים לערער על החלוקה הזאת ולבקש לשנות את זה, שזו חלוקה יותר הגיונית.

<דן פוטרמן: מי קובע?

<דן פוטרמן: השאלה היא מי קובע.

<טלל דולב: זאת החלטת הממשלה.

<קריאה: אני רוצה לחזק את מה שדן אמר, כי אנחנו גם עובדים ביסודי.

<קריאה: רואים שה- - -

אברהם נגוסה: אני אתן לך, עכשיו רוני ואחר כך את.

<רוני אקלה: תודה.

<רוני אקלה: אני לא חושב שהשאלה של דן צריכה להיות למה כאן ולמה לא כאן.

<רוני אקלה: אלא בשני המקומות צריך את התקציב, גם ביסודי וגם בעל יסודי.

<רוני אקלה: אם אתה שואל אותי לגבי המיזם המשותף של ממשלת ישראל והעם היהודי שאני מנהל אותו, כלומר כרגע בסך הכל בגילאים 13-18 יש כ-18,540 ילדים לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.

<רוני אקלה: מתוך המספר הזה יש כ-3,200 שנמצאים בפנימיות והשאר נמצאים ביישובי קבע.

<רוני אקלה: מתוך המיפוי שעשינו יחד עם משרד החינוך ומשרד ראש הממשלה, והגענו למיפוי בגילאי 13-18 של כ-7,000 ילדים שצריכים את העזרה שלנו אחרי הלימודים.

<רוני אקלה: בנוסף יש 20% שהם לא בני הקהילה, שמסתכם במספר של כ-1,754 ילדים, בסך הכל היינו צריכים לתת מענה בשנה הנוכחית, 2016-2017 שהתחלנו בנובמבר, וזה גם יצר איזו שהיא בעיה מאוד קשה בשטח, וכתוצאה מכך גם כן היו הרבה מאוד בעיות גם לאתר מורים וגם להשיג את העובדים שיעבדו איתנו במשך שנים, ולמרות הכל הצלחנו לתת מענה ל-5,583.

<רוני אקלה: אני מקווה שבשנה הבאה ניתן מענה לכל הילדים שהממשלה החליטה שהם יקבלו, 8,729.

<רוני אקלה: בנוסף, הפעילות שלנו התרחבה מ-19 ישובים ל-35 ישובים ובכל ה-35 ישובים יש ועדת היגוי שמובלת על ידי ראש העיר או מינהל החינוך מטעמו, ואנחנו דנים בכל הנושאים שקשורים לחינוך, כל הגופים יושבים ביחד ודנים ונותנים מענה.

<רוני אקלה: וזה גם בשיתוף פעולה עם משרד החינוך ומשרד הקליטה ומשרד ראש הממשלה.

<רוני אקלה: יש לנו עוד הכשרה שאנחנו נותנים, זה לא קשור לתקציב הממשלתי, יש לנו שמונה קבוצות פעילים באזור הדרום, בעקבות צוק איתן בזמנו, שלא יכולנו לגייס את האנשים, להוציא אותם מטווח האש, ובעקבות התרומה המיועדת יש לנו שמונה קבוצות פעילים באזור הדרום שהם מוכשרים עכשיו כדי שיוכלו לעזור בעת צרה.

<רוני אקלה: זה בגדול, אני יכול לסכם את זה במילה אחת, שהשיתוף פעולה בין משרד הקליטה, משרד החינוך, משרד ראש הממשלה ו- - - כרגע, בשנת העבודה 2017-2018 הילדים שאנחנו צריכים לתת להם מענה, יקבלו אותו.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: שושנה מנכ"לית ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה.

<שושנה בן-דור: אני רוצה לחזק את מה שדן אמר, הצורך למצוא לא על חשבון אף אחד, אבל מבחינה חדשה תקציבים, יש צורך לחזק את התכניות עבור הגיל היסודי.

<שושנה בן-דור: אנחנו אחרי 25 שנות ניסיון בלימודיות שלנו, שסיוע בגיל היסודי הוא מאוד מאוד משמעותי, קודם כל הוא מונע יצירת פערים, וקיימים פערים, לא רק אצל ילדי העולים, אלא גם בדור השני, שחלקם הם עדיין ילדי עולים או שההורים שלהם קיבלו מעט מאוד חינוך פורמלי בארץ כשהם הגיעו.

<שושנה בן-דור: הילדים שכבר בכיתות א' ו-ב' משתלבים באופן מלא, מצליחים לאורך כל הדרך עם יחסית מעט תמיכה.

<שושנה בן-דור: אנחנו גם - - -

אברהם נגוסה: שושנה, האם יש שיתוף פעולה עם משרד החינוך?

אברהם נגוסה: תתייחסי למה שהם הציגו.

אברהם נגוסה: האם אתם, הארגונים, שותפים במהלך הזה?

<שושנה בן-דור: נגיד שבינתיים יש לנו שיתוף פעולה מאוד מאוד עמוק מבחינת התייעצות.

אברהם נגוסה: אבל התכנית רצה.

אברהם נגוסה: אם אתם נשארים בהתייעצות, אז מה בביצוע?

אברהם נגוסה: האם אתם לא משולבים בביצוע?

<שושנה בן-דור: אנחנו מבצעים בהתאם ליכולות שעומדות בידינו מבחינת תורמים חיצוניים, יש לנו מעט מאוד, וגם זה כרגע, מכיוון שאינני יודעת מה יקרה בנושא של הטיפול הנקודתי בעיר לוד, - - - אז כל סיוע ממשלתי שאנחנו מקבלים בעיר לוד נמצא בסכנה.

<שושנה בן-דור: כפי שאמרתי, התייעצות כן, גם הפנייה לבתי ספר חדשים שישמחו לקבל אותנו, אבל אין לנו מענה לתת להם.

<שושנה בן-דור: אני גם רוצה לציין שאנחנו גם כבר יוצאים מאחת הערים, משום שאנחנו כבר לא נחוצים, בעיר רמלה, באופן גם חגיגי וגם עצוב, אני יכולה להגיד שיש ילדים שאנחנו לא כוללים מהקהילה האתיופית בתכניות שלנו משום שהם כבר לא זקוקים לתגבור שלנו.

<שושנה בן-דור: יחד עם זאת, הילדים שכן נמצאים, הם זקוקים לתמיכה הרבה יותר אינטנסיבית ממה שהיה בשנים קודמות, ואנחנו גם משלבים 30% ילדים שהם אינם יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו נקיים דיון נפרד בנושאים האלה.

אברהם נגוסה: כיון שהיום אנחנו שומעים את העדכון, אני רוצה לשמוע גם משרדים אחרים.

אברהם נגוסה: אני נותן לכם בגלל נושא החינוך, כיון שאתם עובדים יחד עם משרד החינוך, היה לי חשוב לתת לכם להשמיע את ההערות שלכם.

אברהם נגוסה: נשארה לנו את תנועת הנוער.

אברהם נגוסה: בפעם הקודמת התלוננת שלא משתפים אותך.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם יש לך בשורות עכשיו.

<ניסים שלם: אני חושב שחלה התקדמות.

<ניסים שלם: אנחנו נפגשנו עם נציגים ממשרד החינוך, ממינהל חברה ונוער ואני בא ואומר, יש מנכ"ל חדש היום במשרד החינוך.

<ניסים שלם: כבר בישיבה הראשונה איתו העלינו את הסוגיות שרצינו לשנות ל-2018.

<ניסים שלם: אמרנו שכבר ב-2017 מאוחר מדי לשנות, אנחנו מבקשים על 2018.

<ניסים שלם: אני חושב שברוח החדשה של מינהל חברה ונוער עכשיו, גם גברת טלל שכבר נפגשנו איתה, אנחנו ביקשנו לעשות שינוי בתכנית, בכולל, ואני חושב שמתחילים להקשיב לנו.

<ניסים שלם: אני מקווה שב-2018 התכנית תשונה ואנחנו נוכל להכניס יותר משמעות לדברים שלנו.

<ניסים שלם: מילה טובה – כל הנושא של המילגות שבמשך חצי שנה אמרנו שאין ואין.

<ניסים שלם: הכסף נכנס וניתן.

<ניסים שלם: אז אפשר לראות שינוי, ואנחנו מקווים בישיבה הבאה שנוכל - - -

אברהם נגוסה: בקיצור במשרד החינוך יש התקדמות.

<ניסים שלם: יש התקדמות, זה לא מספיק, אני בא ואומר, אבל אני חושב שאנחנו רואים איזה אור בקצה המנהרה.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נפנה למשרד הביטחון.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתעשו את זה בצורה מזורזת.

<יוסף אבטמו: אני מהיחידה להכנה לצה"ל, אגף בטחוני וחברתי במשרד הביטחון.

<יוסף אבטמו: אני אפתח ואגיד, וזה גם כתוב בשורה למעלה, כי אנחנו כמשרד לא קיבלנו שום תקציב ליישום כל הפעולות.

<יוסף אבטמו: חלק מהדברים היו בעיקר שינוי המדיניות.

<יוסף אבטמו: כל הקורסים המבדלים, האחרון שביניהם קורס אמיר, נסגר באפריל 2017.

<יוסף אבטמו: הפעולות אצלנו מתחלקות לשלושה שלבים, השלב הראשון הוא הטרום שירות, במהלך שירות ולקראת שחרור, כשבכל אחד מהשלבים האלה יש גוף שמתכלל, אנחנו אחראים כאגף בטחוני חברתי על ההכנה לשירות.

<יוסף אבטמו: יש את אכ"א צה"ל בכל מה שקורה בתוך הצבא, והאגף והקרן להכוונת חיילים משוחררים, שהם אחראים על ההכנה לאזרחות.

<יוסף אבטמו: אפשר להסתכל בטבלה בשני תחומים עיקריים שאנחנו מתעסקים איתם בתחום ההכנה לצה"ל, אחד זה המלשב"ים והשני זה ההורים, שרואים שהם מבחינתנו משלימים אחד את השני, כדי לעשות שירות משמעותי בצה"ל.

<יוסף אבטמו: הראשון זה המלשב"ים, יש לנו תכנית שנקראת "זינוק בעליה" שפועלת בעשר רשויות, שהגדרנו לה מתוך פוטנציאל של 3,700 מלש"בים להגיע לפחות ל-80%.

<יוסף אבטמו: הסטטוס בדצמבר 2016 היה שהם הגיעו ל-3,000, הבנו שזה לא מספיק, העלינו את זה ל-3,200 וכרגע אנחנו לקראת הרחבה של התכנית.

<יוסף אבטמו: כרגע אנחנו פועלים בעשר רשויות, התכנון הוא להרחיב את זה ל-22 רכזים, כשהפרמטרים שהגדרנו לעצמנו פעם אחת זה אחוז יוצאי אתיופיה בתוך הרשות ופעם שניה זה נתוני הגיוס שלהם, זאת אומרת זה לא בהכרח להיכנס לתוך כל רשות שנמצאת במסגרת הדרך החדשה.

<יוסף אבטמו: החלק הכי משמעותי בעיני שאנחנו רואים התקדמות זה סוגיה של ההורים.

<יוסף אבטמו: הם לצערי נשכחו במעלה הדרך, הגדרנו את זה כיעד ושתי הפעולות העיקריות שאנחנו עושים מול ההורים, פעם אחת זה סדנאות הורים, הגדרנו לעצמנו יעד של הכשרה של 10 מנחים קצינים בדרגת רב סרן במילואים, שמעבירים סדנאות באמהרית ברחבי הארץ.

<יוסף אבטמו: הגענו מתחילת השנה ל-340 הורים.

<יוסף אבטמו: זה פעם אחת.

<יוסף אבטמו: פעם שניה זה בעצם גדנ"ע, אתה זוכר אדוני שבחודש מאי לצערי בגלל אילוצי לו"ז בגדנ"ע האחרונה לא הצלחת, נזמין אותך לגדנ"ע הבא, וכמובן הסוגיה של הבחינות, כל הכנה כזאת או אחרת לשירות צבאי מבחינתנו זה מבורך.

<יוסף אבטמו: אני אתן לצה"ל להמשיך.

<אריאלה אטיח: אני ראש ענף - - - באגף כח אדם בצה"ל.

<אריאלה אטיח: מבחינת היעדים ששמנו לעצמנו, קודם כל שיפור בנתוני האיכות של יוצאי אתיופיה, זו עבודה בעיקר לפני הגיוס, לקראת הצו הראשון.

<אריאלה אטיח: עושים שיתופי פעולה יפים עם "זינוק בעליה" וכבר ניכרת עליה בנתוני האיכות, כבר בהכנה השניה.

<אריאלה אטיח: לגבי שיפור המיצוי, גם מדובר על הגדלת היוצאים לקצונה, היעד שנקבע, מדידה לפי היקף המשתחררים מתוכם הקצינים, גם בו יש עליה, אבל אם אנחנו מסתכלים על יוצאים לקצונה בשנים האחרונות ניכרת עליה משמעותית, לפחות 35% עליה בהיקף היוצאים לקצונה בתומכי הלחימה, ועליה של 9% ביוצאים לקצונה בלחימה בשנה האחרונה.

<אריאלה אטיח: אנחנו עוסקים גם באיתור ושיבוץ ליעדים איכותיים, גם על ידי סבבים טלפוניים, על ידי איתור פוטנציאל - - - גם פה אנחנו רואים עליה.

<אריאלה אטיח: הנושא היחידי שאנחנו לא מצליחים לעלות איתו, זה הנושא של התודעה.

<אריאלה אטיח: אנחנו מנסים לחשוף, לשלב, זה עניין של רצון של הפרט לפני השירות.

<אריאלה אטיח: אנחנו עוסקים בזה רבות.

<אריאלה אטיח: בנושא צמצום לקויי שירות, שיפור משמעותי בהיקף הנשר בקרב יוצאי אתיופיה, ירידה של 25% כבר.

<אריאלה אטיח: היום הנשר של יוצאי אתיופיה דומה מאוד, הפרש של 1% בערך מכלל משרתי צה"ל שזה הישג בעינינו מאוד משמעותי, וכמובן שעוסקים גם בהעצמת מפקדים, שוב, שיח לא רק על יוצאי אתיופיה, בכלל לכל האוכלוסיות הייחודיות והקשר ל - - -

<יוסף אבטמו: לגבי חימ"ש, כל הנושא של החיילים המשתחררים, גם שם אנחנו רואים עליה, יחסית אפילו עמידה ביעד שהגדרנו, ואדוני דיבר לגבי הנגשה שפתית, אני אעביר לך איגרת ת"ש באמהרית שתרגמנו, מחלקים את זה בסדנאות הורים כחלק מהנגשת המידע להורים שאנחנו לא מצליחים להגיע אליהם.

אברהם נגוסה: כל הכבוד, תודה משרד הביטחון וצה"ל, זה התקדמות ממש, וללא תקציב.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: משרד הבריאות, מי מציג לנו?

אברהם נגוסה: בואי תנסי להציג לנו, אני רואה שלפי המצגת אין לכם מה להציג, אבל כמה דקות תציגי לנו.

אברהם נגוסה: אולי תעני לנו באמת.

<ניבה בסודו מנור: על מה.

אברהם נגוסה: למה אתם לא מתקדמים?

<ניבה בסודו מנור: כי יש דברים שמתקדמים יותר מהר ויש דברים שמתקדמים יותר לאט.

<ניבה בסודו מנור: אתה רוצה שאני אסקור את הדברים או שאתה רוצה שאני אתייחס לנקודה מסוימת?

אברהם נגוסה: בואי נשמע.

אברהם נגוסה: אני רואה פה.

<ניבה בסודו מנור: מבחני התמיכה נמצאים בשלב אחרון של אישור במשרד המשפטים, אנחנו כבר באופן לא רשמי הודענו לקופות, הקופות מכירות את המבחן, והם כבר יודעים בקופות שהמבחנים יהיו תקפים החל מיולי, כלומר החל מחודש זה.

<ניבה בסודו מנור: אנחנו מחכים לאישור ממשרד המשפטים, שהמבחנים יצאו באופן רשמי.

<ניבה בסודו מנור: בנושא המגשרים, בנוסף לכל משרות הגישור הקיימות, נקלטו כבר בלאומית ובכללית רוב המגשרים החדשים שתוקצבו במסגרת התכנית.

אברהם נגוסה: כמה?

<ניבה בסודו מנור: כמה נקלטו?

<ניבה בסודו מנור: בעקרון יש ארבע משרות לכללית וארבע משרות ללאומית.

<ניבה בסודו מנור: כבר כמעט כולן בתהליך של איוש.

<ניבה בסודו מנור: חלק מהוותיקים גם נקלטו בנוסף כעובדי הקופות, עובדים קבועים.

<ניבה בסודו מנור: אנחנו בתהליך מבורך בנושא הזה, וכמעט כל המשרות מאוישות, למעט אזור אחד שקצת יש להם קושי לגייס, אבל הם בכיוון.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבין מה זה, אני מתמקד בהגדלת מספר המגשרים במערכת, כי לפי התכנית זה להכפיל את המגשרים.

אברהם נגוסה: לפי התכנית המקורית, על בסיס זה גם קיבלתם את התקציב.

אברהם נגוסה: אני רואה ב-2016, מה זה 11 שכתוב פה?

אברהם נגוסה: אני לא מבין מה זה.

<ניבה בסודו מנור: מה זה 11 איפה?

אברהם נגוסה: ב-2016 ביצוע.

אברהם נגוסה: מספר המגשרים.

אברהם נגוסה: במצגת.

<ניבה בסודו מנור: יש מגשרים שהם ותיקים יותר.

<ניבה בסודו מנור: אני לא רוצה להתייחס למספר שכתוב פה, כי זה לא באחריותי, הסעיף הזה, אז אני אציג באופן כללי את הנתונים ברשותכם.

אברהם נגוסה: אני רוצה להבהיר את השאלה.

אברהם נגוסה: אנחנו יודעים ש-12 מגשרים היו לפני התכנית.

אברהם נגוסה: מטרת התכנית זה להכפיל ל-24 מגשרים.

אברהם נגוסה: לא מעניין אותי ה-12 שהיו.

אברהם נגוסה: מה שמעניין אותנו להבין היום, האם אותם 12 חדשים הוחלפו או לא?

<ניבה בסודו מנור: כרגע יש תהליך של כניסה לעבודה של שמונה.

<ניבה בסודו מנור: לפי מיפוי שבוצע במשרד הוחלט שארבעה יהיו בכללית, ארבעה יהיו בלאומית ועוד ארבעה יהיו דרך משרד הבריאות, כדי שיתנו מענה מתכלל מרחבי אזורי, בבריאות הנפש, בטיפות חלב ועוד במקומות נוספים שיש להם צרכים מאוד מאוד קטנים ומשתנים לאורך הזמן.

אברהם נגוסה: שוב, אני אומר פה, גויסו שישה בלאומית לפני חתימת החוזה.

<ניבה בסודו מנור: אז אני אומרת שבעדכון שיש לי מאתמול, כבר יש בתהליך של גיוס - - -

אברהם נגוסה: עוד לא חתמו חוזה.

<ניבה בסודו מנור: לא, עם הכללית כבר נחתם, לאומית מחכים לחתימה של לאומית.

<ניבה בסודו מנור: זה נחתם כבר במשרד.

אברהם נגוסה: למה לקח כל כך הרבה זמן?

אברהם נגוסה: את יודעת, משרד הבריאות, התכנית והתקציב אושרו באוקטובר 2015.

אברהם נגוסה: למה כל כך מסובך לשלב 12 מגשרים?

אברהם נגוסה: למה?

אברהם נגוסה: אני לא מבין.

<ניבה בסודו מנור: זה תהליך מורכב, מול הקופות.

<ניבה בסודו מנור: הוא עבר הסכמים, היה מהלך של דיונים, משרד הבריאות רצה שזה יהיה 50%-50% במימון, בסופו של דבר הגיעו להסכמה עם הקופות שמשרד הבריאות משלם 2/3 והקופות משלמות 1/3.

<ניבה בסודו מנור: היה מהלך של דיון, נחתמו הסכמים, הכללית חתמה, לאומית עדיין צריכה, הממונים שם צריכים לחתום על ההסכם.

<ניבה בסודו מנור: באנו בפניה להנהלת המשרד, לאייש תקנים כדי שיהיה לטווח ארוך.

<ניבה בסודו מנור: לא הצלחנו לקבל תקנים, אנחנו צריכים להוציא את זה למכרז חיצוני, הדרך היחידה שמשאירים בידינו להוציא את זה למכרז חיצוני לחברה שתעסיק את האנשים עבור משרד הבריאות.

<פנטהון אספה-דויט: אני חושב שזה באמת לא הוגן.

<פנטהון אספה-דויט: לפני חצי שנה דווחנו, טיפול ומניעת סוכרת, היערכות – V.

<פנטהון אספה-דויט: הייתה כבר היערכות.

<פנטהון אספה-דויט: ביצוע מתוכנן 5,000, פה אנחנו לא רואים שום דבר.

<פנטהון אספה-דויט: פעילות קידום בריאות פעילה, היערכות – V.

<פנטהון אספה-דויט: הייתה היערכות כבר.

<פנטהון אספה-דויט: 25 פעילים, 300 משתתפים שעברו סדנה.

<פנטהון אספה-דויט: כרגע קבוצה אחת פועלת, קבוצה שניה בגיבוש.

<פנטהון אספה-דויט: לדעתי יש פה, במשרדים האלה, מה אני אגיד לך, עבודה בעיניים.

אברהם נגוסה: אני אומר לך, זה פשוט - - -

<פנטהון אספה-דויט: בזיון.

אברהם נגוסה: בזיון מה שמשרד הבריאות, זה לא יאומן.

אברהם נגוסה: זה פשוט לא יאומן.

אברהם נגוסה: זה לא דבר מסובך.

אברהם נגוסה: אין לי מילים.

אברהם נגוסה: חבל מאוד.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים דיון מעמיק יותר בנושא הזה, ויש כישלון במשרד הבריאות.

אברהם נגוסה: אין יישום של התכנית.

<פנטהון אספה-דויט: גם אין היערכות.

<טלל דולב: לא, יש היערכות, אין יישום.

<פנטהון אספה-דויט: סליחה לא כתוב לי פה היערכות, איפה יש היערכות?

<פנטהון אספה-דויט: שום דבר.

אברהם נגוסה: בעניין הזה אני לא רוצה יותר לבזבז זמן.

אברהם נגוסה: לדעתי אנחנו צריכים לקראת הסיכום של הדיון, אלה המשרדים שרצינו לדון עליהם היום, אמרתי בטחון פנים, אנחנו נמשיך עכשיו אחרי הדיון הזה, בעניין תעסוקה, בעיקר ייצוג הולם, נעשה בשבוע הבא.

אברהם נגוסה: מל"ג קיימנו דיון לפני כמה שבועות, והמשרדים האחרים שרצינו, משרד התרבות והספורט אמרו שיגיעו ב-11:30.

אברהם נגוסה: הגיעו?

<קריאה: הגיעו.

אברהם נגוסה: אז בוא שב תעדכן אותנו.

<קריאה: אני רוצה לדבר.

<קריאה: אנשים עוזבים את העבודה שלהם, מראים להם את ה- - - של המגשרים.

<קריאה: 19 מיליון שקל - - - שר הבריאות - - -ארבעה עכשיו כבר עזבו את משרד הבריאות.

<קריאה: למה?

אברהם נגוסה: בעניין משרד הבריאות אמרתי, אנחנו נפנה לשר ונפנה גם לוועדת השרים.

אברהם נגוסה: פה אין עבודה בעניין זה.

אברהם נגוסה: זה פשוט חבל.

אברהם נגוסה: חבל להאריך.

אברהם נגוסה: בואו נשמע את משרד התרבות והספורט, אם יש להם מה לעדכן אותנו.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<דודו מלכא: קודם כל תודה רבה שאפשרתם לנו לאחר, כי הייתה אי הבנה לגבי הזימון שלנו.

<דודו מלכא: כפי שאתם יודעים - - -

אברהם נגוסה: טוב ששמעתם אותנו, שהגעתם.

<דודו מלכא: נכנסנו לתכנית באיחור, רק לפני כתשעה חודשים, ואני מתקנא במשרדים האחרים ש- - -

אברהם נגוסה: מה זה באיחור, התקציב אושר בפברואר או ינואר, משהו כזה, מרס 2016.

<דודו מלכא: לא, ביחס ל- - - אני משווה את עצמנו ואני כן מתקנא במשרדים האחרים שהתקדמו, אז אנחנו מפיצים השבוע את המכרז לקליטה של ארבעה עובדים, יהיה רכז ארצי ועוד שלושה רכזים מחוזיים שהם יניעו את המערכת.

<דודו מלכא: במקביל יהיה מכרז להכשרת מאמנים בהיקף של 140,000 שקל, זה שני קורסים בערך, ומדובר על בין 40-50 יוצאי אתיופיה שיוכלו להשתלב בקורסים.

<דודו מלכא: המבחן שתומך באגודות ספורט שתחתן יש ספורטאים יוצאי אתיופיה, לא אגודות ל- - - אלא משהו שיהיה אינטגרלי, הוא יתחיל בתחילת העונה הזאת בהיקף של 3 מיליון שקל.

<דודו מלכא: זאת אומרת אגודת ספורט שתקלוט או שמכילה ספורטאים יוצאי אתיופיה, בשנה הראשונה תקבל ניקוד של נקודה אחת, בשנה השניה שתי נקודות וכן הלאה, זה הולך ועולה מהסיבה שאנחנו רוצים לשמר את המצב ולא רק לעשות פעולה חד פעמית.

<דודו מלכא: הדבר השלישי והאחרון שאני מניח שיצא לפועל בתקציב 2018, ועוד כמיליון שישי שאנחנו נעודד עמותות - - -

אברהם נגוסה: למה אתה מניח?

אברהם נגוסה: כי התקציב אושר.

<דודו מלכא: אני אסביר.

<דודו מלכא: כיוון שאני שמעתי את החברים שלי שהם אומרים שזה נמצא במשרד המשפטים, זה בדיוק העניין, שיש שם צוואר בקבוק ולוקח זמן עד שאגף הנסחות מטפל ומחזיר לנו את המבחן תקין כדי שנצא בקול קורא.

<דודו מלכא: לכן הנחת העבודה שלי היא שאנחנו לא נצליח לצאת השנה, אלא בקול קורא שיוצא ב-15 לאוקטובר, לקראת 2018, הוא יעודד עמותות שיפעילו חוגי ספורט לילדים צעירים, לא ילדים של גיל 13 ומעלה, אלא עד גיל 13.

<דודו מלכא: כיוון ש-13 ומעלה, כפי שציינתי קודם, מטופלים על ידי הטוטו.

<דודו מלכא: לגבי התרבות, אני נציג הספורט, לא ידעתי ש - - -

אברהם נגוסה: לא, אני לא שואל על תרבות כי התקציב מיועד לספורט בלבד.

אברהם נגוסה: לתת העצמה בתחום הספורט ברשויות המקומיות לצעירים יוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: השאלה, לפי דבריך אני מבין שאתם עוד במחשבה?

<דודו מלכא: לא, חס וחלילה.

אברהם נגוסה: מה למשל, באיזו שהיא רשות התחלתם את התכנית?

אברהם נגוסה: אתה יכול לציין לי?

<דודו מלכא: אני לא יודע למה אתה קושר את זה לרשויות.

<דודו מלכא: הרי בטוטו, מי שנתמך שם זה אגודות ספורט.

<דודו מלכא: יש 1,000 אגודות ספורט במדינה שמפעילות כ-6,000 קבוצות.

<דודו מלכא: אגודה יכולה להפעיל כמה קבוצות.

<דודו מלכא: והכסף אמור להגיע לאגודת ספורט, ואנחנו נסמן סכום מסוים, הם ידעו מה הסכום בכדי להקל על ספורטאים שלא יצטרכו לשלם דמי חבר, תלבושת, הסעות וכדומה, וזו תהיה הבשורה שהאגודות האלה יקבלו כסף ולא יצטרכו לקחת את הסכומים האלה שגובים בדרך כלל מספורטאים.

אברהם נגוסה: אני הולך בדרכך, כמה עד עכשיו השתמשו בזה?

אברהם נגוסה: מיוצאי אתיופיה אני מתכוון, הכסף מיועד ליוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: כמה קיבלו?

<דודו מלכא: כן.

<דודו מלכא: אני הרגע ציינתי שהמכרז יוצא עכשיו בכדי לבחור את ארבעת הרכזים.

<דודו מלכא: זו נקודה אחת.

<דודו מלכא: הנקודה השניה, להערכתי, ב-1.9.17 יקבלו כסף עבור השנה הזאת האגודות שאנחנו יודעים לסמן ולדעת מי הספורטאים שנמצאים שם.

<דודו מלכא: דרך אגב, הפעילות שלנו מתבצעת כמו שנת לימודים.

<דודו מלכא: לכן הדיווחים שאנחנו מקבלים מאגודות הספורט אמורים להסתיים ב-31.8.

<דודו מלכא: זו הסיבה שאני אומר שבספטמבר אנחנו נדע גם את הנתונים האלה ונתקצב בהתאם.

<דודו מלכא: והכל כפוף לכל ה - - -

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לסיים את הדיון.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו הסתיים כבר מזמן, הארכנו את זה בעשר דקות ואנחנו לא יכולים להמשיך יותר.

אברהם נגוסה: זה המשך מעקב הדיון, אנחנו נמשיך לעשות את המעקב, ואני רוצה לומר, יש משרדים שהתקדמו.

אברהם נגוסה: הייתי אומר שהתקדמות איטית, למשל משרד החינוך, ממש יש התקדמות, אבל לא כמו שציפינו.

אברהם נגוסה: יש כמובן את משרד הביטחון וצה"ל שיש שם התקדמות טובה וכל המשרדים צריכים ללמוד מהם, אולי כמו שאבטמו אמר, שאולי לא היה צריך לתת תקציב נוסף היה יותר טוב.

אברהם נגוסה: אז אין תירוץ.

אברהם נגוסה: דבר שני, אני רוצה לומר למשרד הכלכלה ומשרד הבריאות, עליכם להחליט אם לקיים וליישם את התכנית או שתרימו ידיים והכסף יעבור לתכנית אחרת.

אברהם נגוסה: 2016 כבר איבדנו, 2017 גם אנחנו מאבדים, אז זה חבל מאוד.

אברהם נגוסה: או שתתחילו, תבואו, תניחו את זה בוועדת השרים "תודה, אנחנו לא יכולים לבצע את זה", או שתעשו את העבודה.

אברהם נגוסה: למה אתם מבזבזים את המשאבים שקיבלתם, שהקהילה לא מנצלת את זה?

אברהם נגוסה: זה עצוב מאוד.

אברהם נגוסה: לכן עליכם להחליט.

אברהם נגוסה: אני אביא את הדברים האלה לוועדת השרים הבאה, ואעלה את העובדות בפני השרים.

אברהם נגוסה: אתם צריכים להחליט.

אברהם נגוסה: אני לא אמשיך כל הזמן לשמוע "בחנה", "בחנה" כל הזמן.

אברהם נגוסה: והמשרדים שהתחילו, אנחנו מבקשים בועדה שתמשיכו ותזדרזו.

אברהם נגוסה: עכשיו אין תירוץ של התקציב, כפי שהמתכללת אמרה לנו.

אברהם נגוסה: עכשיו ב-2017 הכל זורם וזה תלוי במשרדים.

אברהם נגוסה: אני מודה לכל המשתתפים על שהגעתם.

אברהם נגוסה: הישיבה נעולה.