ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 481, 2017-09-25 10:00

דוד אמסלם: ישר לעיר, מוציא אותם לשם?

<אחמד ג'בארין עודה: זה כביש טבעת היקפי של העיר.

<אחמד ג'בארין עודה: שלא ייכנסו לתוך העיר.

<אחמד ג'בארין עודה: זה מזיז תנועה לכל הכיוונים.

<עלי סלאם: אם אתם מבקשים משהו עכשיו נאשר לכם אותו.

<עלי סלאם: נעשה לכם משהו - - -

דוד אמסלם: איזה שיעור זה?

<עלי סלאם: שיעור ערבית.

<עלי סלאם: (מדברים ערבית עם תלמידים)

<אחמד ג'בארין עודה: על גבול השיפוט בינינו, בין עיריית נצרת לבין עיריית נצרת עלית, לפי זה הגבול נמצא בעצם באמצע הכביש.

<אחמד ג'בארין עודה: הכביש הוא מפריד בין שתי רשויות.

<אחמד ג'בארין עודה: זה תחום קריית הממשלה, משרדי ממשלה, בתי משפט, הם נמצאים בתחום שיפוט עיריית נצרת עילית על אף שלאורך כביש 65 גבול השיפוט עובר באמצע הכביש.

<אחמד ג'בארין עודה: רק בשני מקומות יוצר מובלעת, באזור הזרדים - - - ישראל, מע"צ לשעבר שהם ממול ואזור קריית הממשלה.

<אחמד ג'בארין עודה: זה שתי מובלעות.

<אחמד ג'בארין עודה: מאחר ואין משרדים ממשלתיים כביכול אז הם לא יכולים להיות שייכים לעיריית נצרת אלא לעיריית נצרת עילית, למרות שפיזית היה אפשר בקלות לראות את זה גם בעין שזה שייך יותר לכיוון של נצרת - - -

<קריאה: כל הארנונה היא - - -

<אחמד ג'בארין עודה: כל ההכנסות הן מעיריית נצרת עילית.

<אחמד ג'בארין עודה: יש ועדת שינוי גבולות וחלוקת הכנסות אז זה העת לתקן את כל העוול שנעשה ולפחות להכריז על מקומות כאלה כמקומות של חלוקת הכנסה בין הרשויות.

<אחמד ג'בארין עודה: ממול אנחנו רואים את העיר נצרת - - - נמצא ה- - - בעיר העתיקה - - - במשך השנים.

<אחמד ג'בארין עודה: קו הרכס שאנחנו רואים למעלה מפריד טופוגרפית ופיזית בין שני אזורים בתוך העיר, האזור הבנוי והמרקם הבנוי והישן וגם בחלק הצפוני שהוא החלק - - - איפה שהיינו, שכונת הגליל, זה רק עתודות הקרקע שיש לנו היום בתחום שיפוט עיריית נצרת אם צריך בעיקר - - - אני מתכוון לאדמות מדינה על אף שלא קיימות הרבה אדמות מדינה בנצרת, חלק גדול מהן - - - חלק המוגן בתב"עות, אם זה תב"ע 22 או תב"ע 8 - - - עורק ראשי אחד של תנועה הוא חוצה את העיר מצפון לדרום, כביש - - - על פיתוח העיר - - - וזה אנחנו מקפידים גם בחלק הצפוני בתחנת העיר ב- - - לפזר את התנועה לכל הכיוונים לכל השכונות - - - אנחנו - - - מבחינת תחום שיפוט היא מאוד קטנה - - - כשליש ממנו זה בבעלות הכנסייה.

<אחמד ג'בארין עודה: זה דבר - - - עוד יותר ומקשה עוד יותר על פיתוח העיר מבחינת פיצול השטחים ותכנונה לטובת הציבור.

<אחמד ג'בארין עודה: עוד כשליש זה בבעלות המדינה, כפי שאמרתי, חלק גדול ממנו נוגע בתב"עות שהן קרקע לא לפיתוח והשאר זה קרקע פרטית עם כל הקשיים הקיימים שבעולם על תכנון קרקע פרטית ואפשרות להקצאת שטחים לצרכי ציבור.

<אחמד ג'בארין עודה: לזה אנחנו - - - ואין לנו אופציות אחרות להתרחב אלא אם כן מרחיבים את תחום השיפוט של ה- - - גם לכיוון צפון וגם לכיוון דרום.

<אחמד ג'בארין עודה: מחכה לנו בעירייה, דרך אגב, פרופסור יוסף ג'בארין מהטכניון שהוא הכין את הבקשה ל- - -

<אחמד ג'בארין עודה: אחד הפרויקטים הגדולים בנצרת וזה פרויקט הדגל של ראש העיר זה בניית בית העירייה - - - מטר מרובעים.

<אחמד ג'בארין עודה: זה יכלול את כל מחלקות העירייה בתוך מבנה אחד.

<אחמד ג'בארין עודה: אנחנו היום נמצאים מפוזרים בכמה מבנים וכולם בשכירות.

<אחמד ג'בארין עודה: זה גם מכביד על קופת העירייה מבחינת עלויות.

<אחמד ג'בארין עודה: ראש העיר קיבל החלטה שצריך להקים את הפרויקט הזה ולשמור על - - - של העירייה, לאחד את כל המחלקות - - - ליד זה יש עוד פרויקט שהוא פרויקט גדול של היכל תרבות, 750 מושבים - - - במימון משותף של משרד הבינוי והשיכון, מפעל הפיס ועוד כמה משרדי ממשלה.

<אחמד ג'בארין עודה: החלק הגדול - - - של המימון של מפעל הפיס ומשרד הבינוי והשיכון.

<אחמד ג'בארין עודה: אנחנו כרגע נמצאים בקומת החנייה.

<אחמד ג'בארין עודה: זה צריך להיות גמור על סוף השנה.

<אחמד ג'בארין עודה: אנחנו בחודש דצמבר או ינואר לכל היותר נעבור לפה - - - העירייה נעבור לבניין הזה ויהיה לנו סוף סוף בניין עירייה.

<אחמד ג'בארין עודה: אנחנו דרך אגב נמצאים פה בנקודה הכי נמוכה בעיר נצרת.

<אחמד ג'בארין עודה: זאת הנקודה - - - מאחורי בניין העלייה עברנו ליד מרכז מסחרי ביג שהוא מרכז מסחרי מאוד גדול ומאחורנו בצד השני אנחנו רואים את - - - מבחינת הדת הנוצרית - - - ליד זה אנחנו נמצאים - - - זו הכניסה הדרומית של העיר - - - ממול אנחנו רואים את השכונות הוותיקות של נצרת, הן כולן בנייה צפופה - - - אנשים בבתים - - - בבנייה הפרטית.

<אחמד ג'בארין עודה: ממול אנחנו רואים את כנסיית הבשורה שהיא הכנסייה הגדולה בנצרת - - - במקום בשכונות בעיר.

<קריאה: מה זה המבנה שלמעלה?

<אחמד ג'בארין עודה: זה מסגד.

<אחמד ג'בארין עודה: זה כנסייה - - -

אברהם נגוסה: שהיו רבים - - - עם גג שחור או עם הזהב?

<אחמד ג'בארין עודה: לא עם גג שחור, זאת הגדולה.

<אחמד ג'בארין עודה: זאת הכנסייה.

אברהם נגוסה: בנו אותה לא מזמן לא?

<אחמד ג'בארין עודה: לא, בנו אותה בשנות ה-60.

אברהם נגוסה: אבל היום המשיכו לבנות - - -

<אחמד ג'בארין עודה: בסוף שנות ה-90 הייתה מריבה - - -

אברהם נגוסה: - - - יחסים בין נוצרים למוסלמים?

<אחמד ג'בארין עודה: יחסים נורמלים - - - גם מוסלמים וגם נוצרים אנחנו לא יכולים להבחין מי מוסלמי ומי נוצרי.

<קריאה: מי הקבלן שזכה במבנה, שני המבנים זה - - -

<אחמד ג'בארין עודה: לא, לא, זה שני קבלנים.

<קריאה: מי זה?

<אחמד ג'בארין עודה: זה - - - פה יש לנו עוד פרוייקט עתידי של שתי קומות חנייה תת קרקעית.

<קריאה: אה נכון אני זוכרת.

<קריאה: אבל מתחת לבית העירייה אין חנייה.

<אחמד ג'בארין עודה: אבל מעל החנייה פה תשאר חצר עירונית וקו עירוני בין שני הבניינים האלה.

<אחמד ג'בארין עודה: זו תכנית של - - - תחנת רכבת קלה תגיע לפה אבל התחנה הסופית - - -

<קריאה: הרכבת הקלה מאיפה תגיע?

<אחמד ג'בארין עודה: מחיפה.

<אחמד ג'בארין עודה: זה קו נצרת חיפה - - - היא מוקפת - - - כביש 75 לנצרת עילית - - - לשכת ראש העיר תהיה פה למעלה, זה אולם הישיבות של המועצה- - -

<קריאה: בכל מקום לשכת ראש העיר למעלה.

<אחמד ג'בארין עודה: עכשיו ניסע לעירייה.

<אחמד ג'בארין עודה: (דיון בעירייה)

<עלי סלאם: - - - ועדת הפנים תגיע לנצרת ותראה את כל מה שאני מדבר ב- - - מקרוב.

<עלי סלאם: היה לנו ביקור בשכונת הגליל והיה לנו ביקור בכל מיני מקומות שבאמת אתם תעבירו לכל מי שצריך את האמת, זה מה שאני רוצה.

<עלי סלאם: אני והחברה שלי עובדים ארבעתנו יום ולילה עד שהגענו למה שהגענו וזה לא מספיק.

<עלי סלאם: יש לי בקשה מדודו ומהחברי כנסת, מכל הוועדה, לעזור לי גם להרחיב שיפוט נצרת ויש לי בקשה אישית שפרינצק בפיקוד הצפון שיחזירו לנצרת, זה בתוך נצרת.

<עלי סלאם: זה בושה למדינה כמו מדינת ישראל ואני אומר שאנחנו חיים ביחד ואני חי כאן ואני אומר, אני נאמן ואני מכבד את החוק ואני מגיע לי כמו שמגיע למשה וליוסי.

<עלי סלאם: ואני כמו שמגיע לראש עיריית ירושלים וטבריה והרצליה, מגיע לי אז תתחשבו בי, תחזירו לי את זה.

<עלי סלאם: זה בושה, לא יישאר חשיבות של נצרת, זה בתוך נצרת, זו בקשה אישית.

<עלי סלאם: תעזרו לי גם לבנות את האוניברסיטה ותעזרו לי שאני אגמור את ה - - - שאני הבטחתי לא רק לתושבי נצרת, אני הבטחתי לכל המדינה שאני אקיים מה שאני הבטחתי.

<עלי סלאם: אני מודה לכם מאוד שבאתם וביקרתם.

<עלי סלאם: אני אתן ככה לפני שאני אתן לדודו ולחברי כנסת לכל מנהל מחלקה פה שתי מילים מי הוא ומה הוא עושה.

<עלי סלאם: בוא נתחיל בסגן ראש העיר, מוחמד עואיסי.

<מוחמד עואיסי: ברוכים הבאים, אני מוחמד עואיסי, סגן ראש העיר.

<מוחמד עואיסי: אני מברך אתכם ואני מקווה שתשתמעו את הבקשות, שתהיה לכם אוזן קשבת ונצא לדרך ביחד ושיהיה לנו חיים ארוכים כולנו, אושר וביטחון, תודה רבה.

<מג'יד בלאן: אני מג'יד בלאן מבקר העירייה מברך אתכם ומקווה שמהישיבה הזאת ייצא משהו, ברוכים הבאים.

<סאמיה בסול: ברוכים הבאים ובוקר טוב.

<סאמיה בסול: סאמיה בסול, מנהלת אגף חינוך בעירייה.

<סאמיה בסול: חגים שמחים ושנה טובה לכולם.

<סאמיה בסול: כולנו - - - שנה חדשה בשבוע שעבר.

<סאמיה בסול: אני אשמח, כמובן, שתתנו מענה לבקשות ראש העיר וזה גם כן נוגע אליכם בכל האספקטים של חיי היום יום - - - אנחנו קיבלנו את פרס החינוך הארצי מטעם משרד החינוך בשל כל - - - שאנחנו באמת עובדים קשה לקדם את כל עניין החינוך בעיר נצרת מהגיל הרך עד כיתה י"ב.

<סאמיה בסול: כמובן שראש העיר לקח על עצמו משימה שגם - - - והתלמידים שלנו הם לא רק מגיל 3 חודשים עד 3 שנים בעיה שעד לפני כמה חודשים הועבר ממשרד למשרד, עדיין לא ברור איך אנחנו מטפלים בעניין הזה.

<סאמיה בסול: אבל בכל זאת יש לנו מעונות יום גם לגילאי 3 חודשים עד 3 שנים.

<סאמיה בסול: ברוכים הבאים.

<אמאל פאר: אני אמאל מנהלת אגף הרווחה.

<אמאל פאר: אנחנו אגף גדול יחסית המונים 170 עובדים.

<אמאל פאר: אנחנו אגף שנותן גם שירותים לתושבי נצרת וגם בסביבה.

<אמאל פאר: היות ומספר מרכזים כמו מרכזי יום לטיפול בהתמכרויות ו- - - אז כל המסגרות העיר - - - בנצרת וסביבה.

<אמאל פאר: אני יכולה לחדד איתכם שאנחנו ניגשים לקול קורא של משרד הרווחה וכל תכנית חדשה במרכז גדול לטיפול בהורים לילדים עם לקויות אז אני צריכה את התקציב של העירייה ושל משרד הפנים בכל הנושאים הקשורים לשכירות היות ואין לנו מבנים ששייכים ל- - - שאני יכולה להיות בהם ולהפעיל את כל השירותים שלנו.

<אמאל פאר: אני השנה זכיתי לכחמשה תכניות חדשות שהן מחייבות מבנים חדשים או בשכירות.

<אמאל פאר: וכל זה דורש תקציבים.

<אמאל פאר: כל הנושא של השכירות, תחזוקה, הצטיידות אני לא אוכל לקבל ממשרד הרווחה, ולכן זה מאוד חשוב לי.

<אמאל פאר: בלי זה אני כמעט לא אוכל להתקדם ואם אני אגף עם חזון שמוביל ומתקדם ונותן שירותים, ואת זה מחייבים אותי כי הסביבה היא קטנה יחסית וכל המקצועיות שלנו יכולה גם לשרת את התושבים מסביב אז זה בלי תקציב שאני אוכל כן לשכור בתים וכן להיות במרחב יותר טוב מאשר בבתים שלהם.

<אמאל פאר: אז פה זה מה שאני רוצה.

<אמאל פאר: תודה רבה.

<אחמד ג'בארין עודה: אני מנהל מחלקת אחזקת מבנים.

<אחמד ג'בארין עודה: אנחנו מטפלים בכל הבעיות שמקבלים הודעה מבית הספר, אחזקת שבר גם אחזקה מונעת, אחזקה חזויה.

<אחמד ג'בארין עודה: ואנחנו כל הזמן רוצים לחדש ולשמוע על מבנים, על האתר ושתהיה סביבה מוגנת לילדים, דבר שמחייב לעבוד לפני ההנחיות וההוראות וכל מה - - - של הבטיחות בבית הספר ובגני ילדים.

<אחמד ג'בארין עודה: זה מחייב אותנו במשאבים לצורך העניין.

<סלים עמר: אני סלים עמר מנהלת לשכת ראש העיר.

<סלים עמר: קודם כל אני מתחבר לכל מה שאמר ראש העיר ואני תקווה שאכן תענו דחוף על בקשותיו.

<סלים עמר: מעבר לעבודה השוטפת שאני עושה אותה כמנהל לשכה אני גם מופקד מטעם ראש העיר על מחלקת הגבייה כדי שאנחנו נביא יותר כספים ואם ירצה ראש העיר אני אסביר בהמשך.

<אדואן איברהים: אני אדואן איברהים מנהל מחלקת רישוי עסקים.

<אדואן איברהים: כמו שאמר ראש העיר הגדלת שיפוט נצרת זה תוספת לנו להקמת גם מוסדות תעשייה שזה עוזר לנו בפרנסה למאות משפחות פה בנצרת ואנחנו כמו שאמר ראש העיר תמיד רוצים את טובת התושבים פה בעיר, גם ברישוי עסקים וגם במקומות עבודה.

<סביח מלחם: סביח מלחם מנהל יחידת הכפר - - - אכיפה עירונית ואנחנו בשותפות עם המשטרה, חצי העירייה וחצי המשטרה.

<סביח מלחם: הטיפול שלנו ב- - - וונדליזם בעיר.

<סביח מלחם: אנחנו עובדים 24 שעות, שבעה ימים.

<סביח מלחם: יש לנו שבעה פקחים, 11 שוטרים.

<סביח מלחם: יש לנו חוסר - - - אין לנו שיטור - - - פעילות ו- - - שיתוף פעולה עם ה- - -

<קריאה: בקשר לשכונת בילאל - - - גיאוגרפיה.

<קריאה: אתם כוועדת פנים, סיימנו ועדת חקירה, סיימנו ועדת גבולות, אנחנו מדברים על - - - 17511 שהוא 430 דונם שזה אנשים, תושבי נצרת, 4000 איש גרים פה והוא שייך לכפר - - - אז ראש העיר עבד על זה בשביל להחזיר את זה לשיפוט נצרת.

<קריאה: אז אנחנו רוצים - - -

דוד אמסלם: איך קוראים לזה?

<קריאה: שכונת בלאל.

<קריאה: העזרה שלכם האם הוא עומד בוועדת גיאוגרפיה - - - כן אנחנו רוצים - - -

דוד אמסלם: שינוי גבולות.

<קריאה: כן.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: שריף, סמנכ"ל העירייה.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: חג שמח, אני מקווה לשיתוף פעולה פורה.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני רק רוצה להגיד שאתם יודעים שאתם לא נמצאים בסתם עיר, זאת נצרת, ואני באמת לא רוצה ל- - - אבל כשאומרים נצרת זאת מילה כל כך גדולה, ולכן ראש העיר יש עליו באמת אחריות גדולה והוא עושה עבודה טובה מאוד אבל אנחנו רוצים את עזרתכם כי זאת עיר שיש לה מעמד עולמי והיא עיר שצריכה באמת את ההשקעות שלכם, המחשבה שלכם והעזרה שלכם.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני מודה על כל שיתוף פעולה.

<קריאה: אני אחראי על ההסברה, יש עשייה בנושא - - - מברכים על עשייתו של ראש העיר.

<עלי סלאם: טוב אנחנו נתחיל בהרחבת תחום שיפוט עיריית נצרת.

<עלי סלאם: אחמד תתחיל או ש- - -

דוד אמסלם: לפני כן אני הייתי רוצה שנעשה סבב עם האחרים כדי ש- - - אני דודי אמסלם, יושב ראש ועדת הפנים.

דוד אמסלם: (ח"כ מציגים את עצמם)

זוהיר בהלול: זוהיר בהלול, ראש לשכת - - - בכנסת.

אוסאמה סעדי: אוסאמה סעדי, חבר כנסת לשעבר.

אברהם נגוסה: אברהם נגוסה, חבר כנסת, יושב ראש ועדת העלייה והקליטה.

<עפיף עמאר: עפיף עמאר, סגן ממונה מחוז צפון, משרד הפנים, מלווה באופן אינטנסיבי את ראש העיר ואת העירייה ואנחנו במגמת עלייה ושיפור.

<חייאם קעדאן: חייאם קעדאן, סמנכ"ל החברה הערבית, מרכז השלטון המקומית.

<רבקה הנריך: רבקה, דוברת הוועדה.

<נועה עמירם פטאל: נועה עמירם, משרד המשפטים.

<רוני טיסר: רוני טיסר מהייעוץ המשפטי של הוועדה.

<לירון אדלר: לירון אדלר מהייעוץ המשפטי של הוועדה.

<דודו אוחיון: אני דודו מנהל האכיפה של מחוז צפון, יחידה ארצית.

<ערן ליבנה: ערן ליבנה מרשות מקרקעי ישראל.

<לירז רותם: לירז רותם מלשכת התכנון, מחוז צפון.

<קריאה: האלה שלש אדריכלית משרד השיכון.

<קריאה: - - - גם מנהל חטיבה טכנית משרד השיכון.

<נאיף היני: נאיף היני, סמנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה.

<לאה קריכלי: לאה קריכלי מנהלת הוועדה.

<עלי סלאם: טוב, בואו נשמע מהחברי כנסת שהגיעו וכיבדו אותנו.

זוהיר בהלול: טוב בקיצור נמרץ אני חייב לומר שאותות החזרה לציבליזציה ניכרים מעל לפני השטח בנצרת.

זוהיר בהלול: יש נצרת הנראית לבחוץ ויש נצרת פנימה.

זוהיר בהלול: היום חדרנו אל תוך נבכי נפשה של נצרת וראינו את תחילת מימושו של החזון שמנסה לחבר בין נצרת לבין הציביליזציה.

זוהיר בהלול: וזה ניסיון מדהים מכוון שלא רק האורבניזציה המשגשגת ופורחת אלא זה הערך המוסף של המעמד התרבותי, החינוכי הפדגוגי בנצרת.

זוהיר בהלול: ונדמה לי שלפני שבונים בניינים צריך לבנות את האנשים ויש כאן ניסיון באמת לשפר בצורה כמעט ללא היכר את ההבניה של האדם אל מול האתגרים של המחר.

זוהיר בהלול: אבל עם כל הניסיון המעולה, ועל זה אני רק טופח על שכמך, אדוני ראש העיר, עדיין יש מחוייבות של הממשלה לתמוך בעיר הזו שיש לה, מישהו אמר, מעמד מיוחד.

זוהיר בהלול: ומי אנחנו כדי שנדבר על המעמד המיוחד.

זוהיר בהלול: נצרת היא היסטוריה והיא בוודאי ערכים מאוד מאוד חשובים ונדמה לי שהמדינה מלבד ההצהרות המאוד משביעות רצון עדיין לא מצאה את הפורמולה כדי להגיע לפתרון הבעיות הבסיסיות והאמיתיות של נצרת.

זוהיר בהלול: קרי, הרחבת שטחי הבינוי, קרי, החזרת נסכי צאן ברזל שעדיין שייכים למדינה ואינם שייכים למרות שהם נמצאים בטבורה של העיר, כמו שאמרת אדוני ראש העיר, שפרינצק והפיקוד שם עברנו לפני זמן מה.

זוהיר בהלול: בנוסף לכך רואים בעין הבלתי מזויינת את העובדה שהממשלה והמדיניות הממשלתית תומכת יותר בנצרת עילית ואין עינינו צרות על כך.

זוהיר בהלול: אנחנו רוצים שגם נצרת עילית תפרח אבל בד בבד אני רוצה ש- - - יהיו והתמיכה בנצרת האמיתית היא כורח, היא האתגר של המדינה.

זוהיר בהלול: ונדמה לי שאם המדינה תמשיך להתנער מתמיכה, למשל, לא יכול להיות שהארנונה במקרים מסויימים תלך רק לעיר אחת ולא תלך בצורה שוויונית לעיר האחרת כנצרת.

זוהיר בהלול: אני חושב שהעובדה שדודי אמסלם, יושב ראש הוועדה שלנו, הגיע לכאן ואנחנו הגענו בנוסף לכך באהבה למקום הזה, אבל נדמה לי שמעכשיו אנחנו צריכים להרים את הכפפה.

זוהיר בהלול: להרים את הכפפה, להיות אנשים שמנהלים ועדה מאוד חשובה בכנסת ישראל כדי שהיא תעמוד לצידה של עיריית נצרת מכוון שזוהי, לדעתי, תמיכה מאוד קריטית כדי שהפעולות שלך, אדוני ראש העיר, יגיעו למימוש החזון שאתה שואף אליו.

זוהיר בהלול: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אני מאוד שמח להיות פה.

אברהם נגוסה: אני מודה ליושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה שלקח את הנושא הזה והגענו לפה.

אברהם נגוסה: אני מודה שזאת פעם ראשונה שלי באיזור הזה.

אברהם נגוסה: אז אני באמת ראיתי את העשייה שלך, אדוני ראש העיר, עשייה שבזמן קצר ששמעתי ושאלתי השינויים שאתה מוביל זה ישר כוח.

אברהם נגוסה: קבלת פרס ארצי בחינוך, חינוך הוא המפתח וזה הדגל החשוב שאתה מוביל על זה יישר כוח לכל הצוות.

אברהם נגוסה: גם אני חושב שזה הבנייה של עירייה.

אברהם נגוסה: זו פעם ראשונה שלנצרת יהיה לה הבית שלה וזה הישג גדול שאתה מוביל.

אברהם נגוסה: גם הניהול שלך והמנהיגות שלך ליצור הרמוניה בתוך נצרת.

אברהם נגוסה: שאלתי יש 30% נוצרים, יש 70% מוסלמים וכולם חיים בשלום ושיתוף פעולה - -

<עלי סלאם: אני מדבר על קיום, כבר אין לי לא יהודי, לא נוצרי, לא מוסלמי, כולנו בני אדם.

אברהם נגוסה: - - כל זה הישג במנהיגותך ולכן צריך להמשיך.

אברהם נגוסה: אני הסתכלתי בדרך שאני באתי שיש צפיפות, שהם חיים בצפיפות ממש ואני חושב שצריך לתת מענה לצפיפות.

אברהם נגוסה: צפיפות באה בגלל שאם לא מתרחבים אז יש כל הזמן, ולכן אני חושב שכיוון ההתרחבות הוא פתרון לצפיפות ולהמשיך לעסוק בחינוך זה יכול להיות גם מודל, אם קיבלתם פרס ארצי, זה מודל גם לערים אחרות, ולכן יישר כוח.

אברהם נגוסה: ואני בטוח שיושב ראש ועדת הפנים יוביל את הנושא הזה בכנסת ואנחנו יחד איתו נקדם את הנושא שאתה ביקשת בוועדת הפנים והגנת הסביבה.

אוסאמה סעדי: אדוני ראש העיר, חברי אבו מהר ואדוני, ראש הוועדה, חברי דוד אמסלם.

אוסאמה סעדי: אנחנו מזה חצי שנה עובדים על הביקור הזה.

אוסאמה סעדי: היה צריך להיות באפריל ונדחה ואנחנו כבר בשבועות האחרונים עם לאה, עם הוועדה אנחנו באמת עם הצוות שלך בעירייה עבדנו על הנושאים.

אוסאמה סעדי: הישיבות האלה במיוחד שמגיעים לשטח עם יושב ראש הוועדה הן באמת נוהג חשוב ומאוד מבורך.

אוסאמה סעדי: אנחנו עשינו ביקור כזה בעיר המעורבת בלוד ואני חושב שהתוצאות היום רואים אותן בשטח.

אוסאמה סעדי: איפה שהיינו בשכונה שהאוטובוס לא ידע להסתובב אז כבר עושים כביש, טבעת, בתקציב של מיליוני ₪ וזה בעזרתך ובעזרת חברי המועצה שם ובשיתוף פעולה עם ראש העיר, ולכן היום להיות בנצרת שהיא בירת המגזר הערבי חשוב מאוד זה גם איתות וזה מסר לחברה הערבית שרוצה כן להשתלב בתוך המדינה ולקבל שוויון.

אוסאמה סעדי: מה שאמר חברי, זוהיר בהלול, באמת שאנחנו מחפשים שוויון.

אוסאמה סעדי: ולא יכול להיות שהעיר בירת המגזר הערבי לרוקן אותה מכל המשרדים הממשלתיים, להעביר אותם כמה מטרים מעבר לכביש ואז יש שם את כל המשרדים הממשלתיים עם כל ההכנסות ונצרת לא מקבלת כלום.

אוסאמה סעדי: אני אישית זה לא הביקור הראשון שלי אנחנו כבר כמה פעמים ביקרנו גם השרים עם שר התחבורה, עם שר הכלכלה, עם - - - התעשייה - - - היום אנחנו בוועדת פנים, יש נושאים מאוד מאוד חשובים - - - ואני סומך ובטוח שאיך שאתה עובד ומקדם את הנושאים האלה אנחנו היום נמצא פתרונות וניתן כיוונים לפתרונות אפשריים בעיקר איך שאמר אברהם שאנחנו מדברים על עיר צפופה מאוד.

אוסאמה סעדי: איך שאמר אחמד המהנדס, 12 אלף לעיר של 100 אלף זה כלום.

אוסאמה סעדי: אני אומר לכם, ברהט עכשיו הוסיפו לשטח השיפוט עוד 12 אלף דונם.

אוסאמה סעדי: זה הוספה.

אוסאמה סעדי: אז זה כמו כל השטח של נצרת רק הוספה לרהט.

אוסאמה סעדי: אני גם עובד עם לשכת רישום האוכלוסין עם חברי נאיף היני שהוא נמצא פה ואני חושב שהיום שאנחנו נוכל לבשר שסוף סוף שר הפנים אישר והכריז על הקמת לשכת רישום אוכלוסין בנצרת וזה חשוב מאוד.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים על פתיחה וצריכים להתחיל להתכונן, אדוני ראש העיר, צריך למצוא משרד - - -

<עלי סלאם: יש.

אוסאמה סעדי: אנחנו מדברים גם על פתיחת בית דין שרעי לערעורים בנצרת - - -

<עלי סלאם: זה חשוב לנו מאוד כי שמעתי שרוצים להעביר את זה לבקה אז - - -

אוסאמה סעדי: לא, לא, זה אמרתי לך צריך למצוא את המקום ולחתום איתם ו- - -

<עלי סלאם: יש לנו כבר.

<קריאה: הכל מוכן כבר.

אוסאמה סעדי: אז חשוב מאוד לקדם את זה ובאמת אני חושב שהביקורים האלה נותנים מסר שאנחנו באים לעבוד, לא לדבר, לקבל החלטות וישיבת ועדת פנים בעיריית נצרת פעם ראשונה במגזר הערבי זה חשוב מאוד ואני מקווה שבאמת תהיינה תוצאות.

אוסאמה סעדי: תודה לכם.

דוד אמסלם: ברשותך, אדוני ראש העיר, אני רוצה לומר כמה מילים ואחרי זה ניכנס ל - - -

<עלי סלאם: כמה מילים בוא נשאיר את זה לסוף את הדיבור שלך.

דוד אמסלם: אני מציע שאני אומר - - - אחרי זה אנחנו ניכנס לנושאים שרשמת לי.

<עלי סלאם: בסדר גמור.

דוד אמסלם: קודם כל אדוני ראש העיר, אני רוצה להגיד לך שאני בא מהשלטון המקומי.

דוד אמסלם: אני עבדתי בעיריית ירושלים למעלה מ-20 שנה.

דוד אמסלם: אז לכן אני מכיר את הבעיות המונציפליות ואני רוצה להגיד לך שמה שראינו כאן, הפיתוח פה, זה דבר שאני לא מכיר אותו בעוצמות שלו ובמהירות.

דוד אמסלם: תראה, אני לא נכנס לשיטת הניהול, זה סיפור אחר.

דוד אמסלם: אבל יש פה מנהיגות.

דוד אמסלם: אתה מנהיג באמת בחסד.

דוד אמסלם: כשעלינו לבניין אז הוא כבר אומר לבנאדם איפה השלט עומד ועכשיו יורד ובעוד חודש אנחנו נכנסים והמשרד באתר.

דוד אמסלם: זה, ראש עיר רגיל, אין כזה.

דוד אמסלם: אז לכן אני באמת חושב שאתה בעיקר מנהיג פה בסדרי גודל שלא קיימים בדרך כלל בערים אחרות במדינת ישראל, אני אומר את זה באופן חד משמעי.

דוד אמסלם: גם אתה עובד כאן בהתנדבות, אתה הכל עושה ללא שכר, זה מעיד גם על הכיוון וגם שבסופו של דבר מה שחשוב לך זה העיר.

דוד אמסלם: ובנאדם אני מאמין שאיש ציבור שבא עם הנשמה זה - - - מהר מאוד וגם אם אתה לפעמים חותך פינה חשוב לך יותר שהבית ספר יעמוד גם אם הטופס יתעכב עוד שבוע לא קרה כלום העיקר שהדברים יתקדמו בגלל שאתה בא מתחום העשייה, לא מתחום הבירוקרטיה ולא דיבורים.

דוד אמסלם: אפשר תמיד לתכנן, לדבר, לעשות מצגות, הכל טוב ויפה, ואם הבית ספר לא עומד מה עשינו.

דוד אמסלם: אז לכן באמת אני מתפעל ממה שאתה עושה פה, פשוט חד משמעית, אני לא ראיתי דבר כזה.

דוד אמסלם: לגבי הנושא של אתה אמרת עוד נושא שתפס אותי מאוד, אמרת, אנחנו ננצח עם החינוך.

דוד אמסלם: לכן פרס החינוך גם קיבלתם אותו ואתה, שאתה שמת את זה בראש מעיינך זה דבר שבעצם גם הוא, זו גולת הכותרת.

דוד אמסלם: אתה מבין שבסופו של דבר שהחיים כאן יחקקו על בסיס החינוך.

דוד אמסלם: עכשיו למה זה חשוב לי?

דוד אמסלם: בגלל שהחינוך בדרך כלל אתה לא רואה במיידי, זה אתה שותל היום יכול להיות שבעוד 15 שנה רואים.

דוד אמסלם: ובדרך כלל אנשים פוליטים רוצים לראות את זה מהר, עכשיו.

דוד אמסלם: לכן אני חושב ומצדיע לך על כך שאתה בעצם מוביל את העיר הזאת גם עם חזון לעוד הרבה מאוד שנים קדימה שיכול להיות שכבר אתה לא תהיה בתפקיד אבל הילדים האלה שהם נכנסים לכיתה א' הם בעוד 20 שנה יגיעו לאוניברסיטה בגלל המסלול שהתווית.

<עלי סלאם: אדוני אני - - - עוד 15 שנה - - - אני לא מסכים.

דוד אמסלם: היות ובעצם אדוני ראש העיר אתה העלית מספר נקודות שלי חשוב מאוד לשמוע את עמדת מנהל התכנון בעיקר.

דוד אמסלם: תראו, נצרת היא עיר שהיא קיימת מקדמת דנא זה לא דבר שנבנה אפילו בתקופת קום המדינה, זו עיר שנמצאת כאן עוד לפני קום המדינה.

דוד אמסלם: הצפיפות שלה היא פשוט חסרת תקדים, כמעט אין דבר כזה, זה רק במקומות - - - גם בירושלים זה במקומות הכי במרכז העיר, קשה מאוד כבר לשנות את כל המפתחים, זה דבר כמעט נתון.

דוד אמסלם: העיר הזו בסופו של דבר היא חייבת לצמוח ולגדול.

דוד אמסלם: הרי יש פה 100 אלף איש, כל יום מתחתנים פה ילדים והם רוצים לחיות כאן וזה דבר טבעי מאוד.

דוד אמסלם: השאלה אם מבחינת תכנית המתאר, מנהל תכנון, האם יש פה עתודות בעיר להמשך התפתחות, האם אתם בכלל במשא ומתן או בדיבור עם מהנדס העיר, מה בעצם האופק התכנוני של העיר?

<לירז רותם: אני אגיד שיש שיתוף פעולה מלא עם מהנדס העיר וראש העיר בוועדה המקומית ועם הוועדה המחוזית יחד עם יושב ראש הוועדה המחוזית ומתכנן המחוז.

<לירז רותם: לעיר יש תכנית מתאר בת 10 פחות או יותר, אושרה ב-2008-2009 שמסמנת עתודות לפיתוח ובמתחמים האלה בימים האלה יש תכניות בשלבים אחרונים של אישור בסדר גודל של 4000 יחידות דיור נוספות.

<לירז רותם: חלקן על קרקע פרטית שהוא מטבע הדברים זה ידוע מייצר מגבלות וקשיים אחר כך במימוש אבל זה בשיתוף פעולה מלא עם העירייה ותכניות איחוד וחלוקה והקצאות - - -

דוד אמסלם: השאלה אם יש לכם תכניות.

דוד אמסלם: הרי אני מניח שמבחינת העירייה יש להם גם, וזה נשמע לי מאוד סביר להגדיל את תחום השיפוט העירוני אחרת לא עשינו כלום.

דוד אמסלם: אז השאלה היא אם תכנית המתאר, שהיא בדרך כלל צריכה לתמוך את זה, זה דבר שאני זוכר - - - בדרך כלל תכנית המתאר אמורה להיות חופפת לגבולות השיפוט.

דוד אמסלם: אבל אמרת שזה לא ככה.

<לירז רותם: הוזכר פה מתחם שפרינצק.

<לירז רותם: בתכנית המתאר ההיא המתחם סומן אמביוולנטי.

<לירז רותם: גם כידוע שהוא של נצרת עילית אבל העירייה רוצה אותו כידוע, סימנה אותו כעתודה של העיר ויש גם הכנות דיבור ומשא ומתן עם העירייה על הכנת תכנית מתאר כוללנית חדשה במועצת העיר.

<לירז רותם: ופה יש איזשהו דיון עם העירייה ובין מנהל תכנון במטה בירושלים לגבי בחירת צוות התכנון, סוגייה של מימון.

דוד אמסלם: אבל בסופו של דבר אתם מבינים את הצורך של העיר בעצם - - -

<לירז רותם: בוודאי הצורך קיים.

<אחמד ג'בארין עודה: במחוז כן.

<אחמד ג'בארין עודה: הבעיה לא עם המחוז.

דוד אמסלם: אז איפה הבעיה?

<אחמד ג'בארין עודה: אני אסביר את זה בקצרה.

<אחמד ג'בארין עודה: קודם כל תכנית המתאר המאושרת שהכנתה החלה בשנת 97 ואישורה היה בשנת 2009 והיעד שלה היה 20 שנה.

<אחמד ג'בארין עודה: תעשו חישוב קטן אנחנו כבר 20 שנה אז אין תכנית מתאר.

<אחמד ג'בארין עודה: אין לה שום תועלת לעיר.

<אחמד ג'בארין עודה: מה שהגשנו, הייתה החלטה במנהל התכנון להקים תכניות כוללניות ליישובים הערבים בצפון לפי המדיניות הקיימת במנהל התכנון, אנחנו התנגדנו והסברנו למה וניסינו לשכנע אותם והם השתכנעו שאין אפשרות כל פעם לתכנן מלמעלה, לכפות עלינו תכנון מלמעלה.

<אחמד ג'בארין עודה: צריך לתכנן את היישוב מלמטה ולשתף את הרשות המקומית ואת המחוז.

<אחמד ג'בארין עודה: ומה שסיכמנו עם יו"ר הוועדה המחוזית, כמובן הכל בתיאום החלטות של ראש העיר, היה להכין תכנית מתאר - - - חדשה בנצרת.

<אחמד ג'בארין עודה: בחירת צוות התכנון יהיה על ידי הרשות המקומית, עיריית נצרת, בשיתוף עם המחוז ועם הוועדה המחוזית וחסר לנו עד עכשיו החלטה שתביא לנו את המימון.

<אחמד ג'בארין עודה: מימון קיים במנהל התכנון, בינתיים לא מעבירים לנו את המימון על מנת להתניע את התהליך.

דוד אמסלם: במה מדובר?

<אחמד ג'בארין עודה: מדובר בכמה מיליונים, זה סדר גודל של ארבעה מיליון.

דוד אמסלם: לאה, תרשמי לי בסיכום שאנחנו נזמין את יושבת ראש מנהל התכנון.

דוד אמסלם: ראש מטה, אביגדור יצחקי, יש תקציב בעניין הזה.

דוד אמסלם: במסגרת כל התיקון ש- - - אני התעקשתי שיהיה מימון לגבי תכניות מתאר למגזר הערבי אז אנחנו נזמן גם את ראש העיר ואותך, איתכם ביחד - - - אני רואה כאן שיש לנו כאן נושא נוסף שלדעתי גם תלוי בנושא הזה, זה פיתוח בתי קברות לעדות השונות.

דוד אמסלם: משרד הפנים פה נכון?

דוד אמסלם: בבקשה.

<עלי סלאם: חשוב לנו גם הנקודה הראשונה שתיכף פרופסור ג'בארין יסביר, יש לו מצגת.

<עלי סלאם: אבל לגבי בתי הקברות, בתי הקברות מחולקים לשתי סוגיות.

<עלי סלאם: יש בתי קברות שהם קיימים וכמעט לא נשאר בהם מקום אבל צריך לטפח אותך, צריך לפתח אותם ולשמור על נקיונם.

<עלי סלאם: חסר להם תקציבים לפי הסוג הזה.

<עלי סלאם: הסוג השני זה בתי קברות חדשים.

<עלי סלאם: יש לנו מתחם בחלק הצפון מערבי העיר אבל הוא כמעט מלא.

<עלי סלאם: לא נשארו מקומות.

<עלי סלאם: צריך להרחיב את שטח בתי הקברות שיתן מענה לקבורה של כל העדות השונות בנצרת.

<עלי סלאם: יש לנו כמה עדות וצריך להרחיב את שטח בתי הקברות במיוחד לעדה הגדולה ביותר - - -

דוד אמסלם: ברמת ה- - -

<עלי סלאם: אנחנו מדברים על שני דברים.

<עלי סלאם: ברמת הרחבה מבחינת שטח וגם תקציבים לפיתוח השטח.

<עלי סלאם: כי אם יש לי שטח ואין לי תקציב אז אני לא יכול לפתח אותו.

דוד אמסלם: עם מי דיברתם בנושא הזה?

דוד אמסלם: באתם במגע עם משרד הפנים?

<עלי סלאם: עם משרד הפנים לא.

<עלי סלאם: היינו עם רשות מקרקעי ישראל שהם הכינו תכנית, באותו אזור מצמצמים לנו את עתודות הפיתוח העתידיות של בתי הקברות.

<עלי סלאם: אנחנו מבקשים להרחיב אותם שיתנו מענה לעוד כמה עשרות שנים קדימה.

דוד אמסלם: זאת אומרת אתם בעצם באים בדין ודברים עם - - -

<עלי סלאם: לרשות מקרקעי ישראל ואחר כך נפנה למשרד הפנים גם.

דוד אמסלם: אתם מכירים את הנושא, הרשות?

<ערן ליבנה: אני לא מכיר את - - - אבל מה שזה נשמע לי כמו ההתלבטות בין מגורים לבין בתי קברות.

דוד אמסלם: צריך גם זה וגם זה.

דוד אמסלם: אתה יודע, בסוף אנשים גם מתים.

דוד אמסלם: הלוואי שלא היו מתאים אבל מה לעשות.

<עלי סלאם: יש תכנית שהיא מסלול הפקדה - - -

דוד אמסלם: כל מי שנולד בסוף צריך למות.

דוד אמסלם: מה שאומר הבחור מהמנהל הוא לא מכיר את הנושא.

דוד אמסלם: אני מציע, תקרא לו, אם תהיה בעיה, אם תראה שזה לא מתקדם, עלי, דברו איתי, אני כבר אחליט לקחת את זה - - - קודם כל אני תמיד בעמדה להסתדר בפנימי.

דוד אמסלם: אם זה לא מסתדר תבואו תעלו - - - הנושא השלישי זה פיתוח העיר העתיקה.

דוד אמסלם: עלי, בוא תספר לנו קצת על זה ומה קורה.

<עלי סלאם: שריף, אתה חי בעיר העתיקה ואני יכול להסביר אבל אני רוצה שתסביר על העיר העתיקה.

<עלי סלאם: חבל שלא הגענו למצגת אבל לא חשוב.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: העיר העתיקה, כפי שאמרתי, זאת עיר מיוחדת ובאמת זאת עיר נפרדת - - -

<עלי סלאם: מה היה התפקיד שלך לפני שבחרתי אותך כמנכ"ל?

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני הייתי אחראי על העיר העתיקה, על השימור, על התיירות ועל כל נושא הארכאולוגיה, האדריכלות, על המורשת בכלל.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: לכן אני יכול לדבר על זה בהרחבה.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אבל חשוב להגיד לך שבאמת העיר העתיקה של נצרת זאת עיר מיוחדת.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: המורשת היא כבר 3000 שנה לפני הספירה.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: כל זה במתחם של העיר העתיקה, אנחנו חוזרים 3000 שנה לפני הספירה עד בוא נגיד התקופה העות'מאנית, אפילו קצת תקופת המנדט.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: כל זה נמצא בשטח של כמה עשרות דונמים.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו מדברים על עיר שיש בה גם אתרים חשובים מאוד.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: החשיבות הראשונה זה החשיבות הנוצרית ובעיקר הבשורה ואתרים שקשורים לבשורה אבל בנוסף לזה התפתחו כל מיני אתרים שונים שהם חלק מהמורשת התרבותית של העיר, כמו גם בתים מיוחדים כמו גם אתרים מוסלמים שהתפתחו עם הזמן כמו המסגד הלבן, כמו חאנים, מקמים, כנסיות, מנזרים.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: גם בנית כל מיני מנזרים וכנסיות.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: לכן העיר היא עשירה מאוד.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: חשוב גם להזכיר לך שיש לנו עיר תת קרקעית, יש עיר מתחת לאדמה שזה כל מיני מן מערות וכל מיני מגורים תת קרקעיים.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: לכן העיר היא עיר ממש עשירה מאוד מבחינת מורשת תרבותית וזה עושה לנו גם טוב ורע.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: למה טוב ורע?

<ד"ר שריף שריף-ספדי: טוב שזה נותן לנו חשיבות עולמית והזדמנויות ופוטנציאל אדיר שלצערנו לא מומש עדיין ואנחנו באמת מבקשים את העזרה בעניין אבל זה גם כן - - -

דוד אמסלם: בוא נתמקד.

דוד אמסלם: איזה עזרה אתה צריך?

דוד אמסלם: אתם מדברים אני מבין על בעיקר פרוייקטים תיירותיים.

דוד אמסלם: כשפיתחתם את העיר העתיקה, הרי גם כן משאבים, זה משרד התיירות, מי שם את הכסף?

דוד אמסלם: הרי בסוף אנחנו מדברים על כסף עכשיו.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: היה לנו משרד התיירות, היה לנו גם משרד השיכון בשלב מסויים אנחנו חושבים שגם - - -

דוד אמסלם: באיזה - - - משרד השיכון?

<עלי סלאם: חבר'ה בואו נדבר איתו על הבעייה שאיתה - - - סל התיירות - - -

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו האמת יש לנו כסף ממשרד התיירות וביקשנו את זה אבל משרד התיירות והשר התנה את זה שהוא רוצה להכניס את החברה לפיתוח עכו כדי שהיא תעבוד והיא דרכה כאילו יעבור הכסף.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: ואז נוצרה בעיה בעיר, הייתה התנגדות בעיר מכל מיני סיבות וראש העיר אמר שהוא לא רוצה את החברה הזאת - - - את הכסף כי יש לנו בעיה עם החברה הזו ואנחנו ביקשנו שיכניסו חברה אחרת והצענו שתכנס חברת חמ"ת, החברה הממשלתית לתיירות, כפי שעבדו, אתה יודע, כל העיר העתיקה היה פרויקט נצרת 2000 בשנות ה-90 ומי שעבד זה החמ"ת.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אבל כנראה יש בעיה בין משרד התיירות ובין החמ"ת, ולכן החמ"ת יצא החוצה ומשרד התיירות רצה להכניס את החברה לפיתוח עכו.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו שמחים שלאחרונה השר ומשרד התיירות הולך עם הרעיון של ראש העיר שהוא לא רוצה את החברה לפיתוח עכו והוא הסכים להחזיר את החמ"ת.

דוד אמסלם: שורה אחרונה, אז אני צריך לדבר עם שר התיירות על החמ"ת?

אוסאמה סעדי: אז אני רוצה להגיד, אני דיברתי עם השר לוין, באמת הייתה בעיה עם החברה הזאת שרצו להכניס אותה וזה עשה בלאגן אדיר בתוך העיר.

אוסאמה סעדי: ראש העיר לא הסכים כי שם הכניסו סעיפים שכביכול - - - מה שצריך, צריך לדבר עם השר, שבאמת הכסף שם, יש סכום נכבד.

אוסאמה סעדי: הכסף מוקפא צריך להעביר את הכסף ו- - -

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני חושב שכדאי גם להחזיר את משרד השיכון ולהחזיר את שיקום שכונות כפי שהיה גם פעם.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: שיקום שכונות שזה גם חשוב לעיר - - - אנחנו כעיר אולי אם אתה תוכל לעזור לנו יש לנו גם שאיפה להכניס את נצרת לרשימת המורשת העולמית כעיר מורשת עולמית.

דוד אמסלם: שריף בוא ניתן ל- - - שנייה אחת.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני סיימתי, רק אם אנחנו נצטרך עזרה עם העניין הזה מבחינת תקציבים שזה משהו קצת - - -

<עלי סלאם: אז תסביר על זה.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו נוכל באמת להעזר בך כי זאת עיר חשובה וחשוב שנצרת תהיה גם ברשימה - - -

דוד אמסלם: צריך לשלם לאונ"סקו על זה.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: לזה צריך תקציב.

<עלי סלאם: זו השנה הרביעית שאנחנו עושים - - -

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אנחנו מקווים שהשנה נוכל - - -

דוד אמסלם: זה נושא חשוב ברמה ארצית, אני אדבר עם יריב לוין שכל הנושא של הכרה של אונ"סקו בערים או אתרים.

דוד אמסלם: המימון אני חושב שצריך להיות בחלקו בוודאי מהמדינה.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: הפרויקט הזה הושג, כי אתה יודע בישראל זו המדינה היחידה שיש גם ועדת אונ"סקו העולמית ויש ועדה ישראלית לאונ"סקו.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אז אנחנו היינו צריכים לעבור את הוועדה הישראלית, הייתה לנו איזה בעיה, עברנו את זה בשלב מסוים ואז זה הפסיק מכמה סיבות, היו כל מיני בעיות בעיר - - - אני חושב שצריכים עכשיו להתחיל מחדש איפה שזה עצר.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אבל זה צריך באמת מימון וצריך השקעה רצינית בעיר.

דוד אמסלם: של משרד התיירות.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: כן.

<ד"ר שריף שריף-ספדי: אני חושב שמשרד התיירות צריך לתמוך בזה בצורה יותר רצינית.

דוד אמסלם: תודה רבה.

יוסף ג'בארין: תודה.

יוסף ג'בארין: כבוד ראש העיר, חברות וחברי הכנסת, יושב ראש הוועדה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לציין ולהדגיש ארבעה נושאים מרכזיים חשובים שעלו כאן אבל רוצה לחדד אותם לאחר בדיקה.

יוסף ג'בארין: אנחנו בצוות שבדק, יש לנו צוות, אני וגם ד"ר ג'קלין ג'ובראן, אדריכלים וקבוצה מכובדת שבדקנו את המצב החברתי כלכלי והמרחבי של נצרת.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לסכם, בעצם נצרת, כל מה שראיתם בפיתוח זה יפה וטוב ונצרת מתחת יש זרמים הרבה יותר חזקים גם כן של עוני ושכל כל מיני סוגיות חברתיות כלכליות חשובות.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לסכם את הדברים בצורה כזאת: נצרת נמצאת היום באמת בצומת דרכים, לא כקלישאה אבל באמת נמצאת בצומת דרכים.

יוסף ג'בארין: היא יכולה ללכת אם תרחיב את התחום שיפוט שלה, תכנית מתאר חדשה, התחדשות עירונית במקום שיקום שכונות.

יוסף ג'בארין: היום אנחנו בשלב אחר של התחדשות עירונית וגם השתתפות של נצרת באזור תעשייה ציפורי שהוא 6000 דונמים, ארבעת הדברים האלה יכולים להוביל אותה טוב מאוד.

יוסף ג'בארין: אחר אנחנו נצרת, איך שאמר גם חבר הכנסת כאן היא תמשיך להצטופף ולהצטופף.

יוסף ג'בארין: רק להזכיר ב-10 שנים האחרונות נצרת הצטופפה כמעט פי 30%.

יוסף ג'בארין: ומה שאמרת נכון, נצרת יותר צפופה מחיפה, מנתניה ומתל אביב.

יוסף ג'בארין: נצרת היום דומה מאוד מאוד למשכנות עוני מבחינת צפיפות כי רמות העוני דומות מאוד, 52% מהמשפחות הן מתחת לקו העוני.

יוסף ג'בארין: זה מסביר את כל הסיפור של נצרת.

יוסף ג'בארין: אוקיי הנתון הרשמי היום יש משהו בין 90 אלף תושבים אבל הנתון הרשמי של הלמ"ס הוא שונה.

יוסף ג'בארין: ואני רוצה להתחיל דווקא מנקודת ההגירה מנצרת.

יוסף ג'בארין: אתם יודעים שבכל שנה בממוצע יש לנו כמעט אלף מהגרים מנצרת - - -

דוד אמסלם: הגירה שלילית?

יוסף ג'בארין: כן, הגירה שלילית.

יוסף ג'בארין: ולאן הם עוברים?

יוסף ג'בארין: הרוב המוחלט עובר לנצרת עילית.

יוסף ג'בארין: למרות שאנחנו בבדיקה שלנו מצאנו שאנשים רוצים כן להשאר פה, מתים על נצרת.

יוסף ג'בארין: לנצרת יש שם טוב.

יוסף ג'בארין: אנשים מאוד שייכים לנצרת, אוהבים את העיר שלהם, אבל אין אופציות אחרות של מגורים או תעסוקה אז הם עוברים.

יוסף ג'בארין: מי עובר מנצרת?

יוסף ג'בארין: וזה חשוב לי גם לציין לכבוד ראש העיר – מי שעובר מנצרת אלה בעצם משהו כמו 67% הם צעירים, צעירים מאוד.

יוסף ג'בארין: ומי נכנס לנצרת?

יוסף ג'בארין: אוכלוסייה פחות צעירה.

יוסף ג'בארין: אז זה נתון מאוד חשוב מבחינתנו, לאן האוכלוסייה הזאת עוברת, האם אנחנו רוצים שיישארו בנצרת, האם זה התפקיד שלנו שיישארו בנצרת, איך נגרום להם שיישארו בנצרת.

יוסף ג'בארין: אז הלכנו ובדקנו ברמה האמפירית, עשינו מחקר בקרב משהו קצת יותר מ-500 אנשים.

יוסף ג'בארין: שאלנו כל מיני שאלות, אני לא אלאה אתכם בכל מיני דברים, רק בסוגייה אחת של מגורים והגירה ומצאנו שאנשים כן רוצים להשאר בנצרת.

יוסף ג'בארין: תושבי נצרת, 80%, כן מעדיפים לגור בנצרת.

יוסף ג'בארין: אבל שאלנו אותם על האופציה שקורית עכשיו.

יוסף ג'בארין: יש כמעט 30% מתושבי נצרת עילית, הם ערבים מהסביבה, הרוב המוחלט שלהם באים מנצרת.

יוסף ג'בארין: אז בדקנו האם זו חלופה מבחינת תושבי נצרת ומצאנו שיותר ממחצית האוכלוסייה אמרו כן.

יוסף ג'בארין: זאת חלופה וחלופה ראויה אם לא יהיה לנו מקום בנצרת.

יוסף ג'בארין: לגבי היישובים הערבים בסביבה הרוב המוחלט לא רוצה לגור שם אבל אם נצרת עילית באמת מהווה חלופה אז 60% אמרו, כן היא מהווה חלופה וזה כתוצאה מהמצוקה והציפוף של העיר עצמה.

יוסף ג'בארין: וגם בדיונים בקבוצות מיקוד עם התושבים שאלנו אותם גם מה יקרה, האם אתם מסכימים שתחום שיפוט של נצרת יורחב?

יוסף ג'בארין: הדרישה המרכזית, אדוני ראש העיר ואדוני ראש הוועדה וחברי הכנסת, הרוב המוחלט של התושבים מודים, אם היא תורחב העיר תשגשג ותהיה עיר תוססת ולא מפוספסת.

יוסף ג'בארין: זה הדבר המרכזי של העיר הזאת.

יוסף ג'בארין: לכן, הרוב המוחלט אמרו שזו הבעיה המרכזית שאנחנו רוצים לטפל בה.

יוסף ג'בארין: ואמרנו לתושבים, מה לגבי רמת החיים, איך רמת החיים בנצרת לעומת נצרת עילית.

יוסף ג'בארין: התפיסה שנצרת עילית היא עם רמת חיים יותר גבוהה, פחות עוני ואנשים גם אמרו שהם לא מעדיפים להגר אבל במצב של מצוקת דיור ותעסוקה הם כן יהגרו.

יוסף ג'בארין: שאלנו לגבי הבעיות המרכזיות בגלל סוגייה חשובה מאוד, הבעיה של התנועה וצפיפות הדיור.

יוסף ג'בארין: מה שהעליתם כאן, צפיפות הדיור, כבוד חברי הכנסת, אני כמומחה, בצניעות, בינלאומי בתחום התכנון העירוני, מבייג'ין עד ניו יורק, פריז ולונדון, דברים שעסקתי בהם.

יוסף ג'בארין: כאשר יש לנו צפיפות יתר יש לנו אלימות יתר, יש לנו משכנות עוני, יש לנו slums וזה דבר שאנחנו לא רוצים.

יוסף ג'בארין: יתרה מכך, נצרת היא עיר מרכזית במרחב שלה.

יוסף ג'בארין: במטרופולין נצרת הרחב שהוא מכיל, אפילו אם בפועל במיידית הוא 250 אלף אבל הוא מגיע לחצי מיליון תושבים.

יוסף ג'בארין: לשקם את העיר הזאת זה כל מרחב נצרת יפרח.

יוסף ג'בארין: זו השפעה מיידית אדירה.

יוסף ג'בארין: אחד הדברים החשובים גם המחסור בגני ציבור.

יוסף ג'בארין: הנושא של התעסוקה.

יוסף ג'בארין: נושא התעסוקה הוא גם אקוטי מבחינת התושבים כאשר כ-60% אמרו זו בעיה אקוטית ורצינית.

יוסף ג'בארין: מחסור בגני ציבור.

יוסף ג'בארין: וזה, אני אעבור על זה בשנייה, מצוקת הקרקעות.

יוסף ג'בארין: אבל לפני זה, הבקשה הראשונה המרכזית לאור ההקדמה הזאת היא להשתתף באזור תעשייה ציבורי.

יוסף ג'בארין: לנצרת עילית יש המון המון אזורי תעשייה.

יוסף ג'בארין: זאת נצרת עילית, אנחנו רואים שהיא חולשת על, מנותקת, אקס טריטוריה עם אזור תעשייה ציפורית ויש להם אקס טריטוריה עם נצרת, זה מתחם שפרינצק משמאל.

יוסף ג'בארין: אז זו עיר בעצם שהיא במרחב שיפוט ענק, גדול, זה המרחב שלה, אזור תעשייה ציפורית שהוא מרחב אדיר, ענק שהוא מרחב תעשייה אזורי, הוא נבנה ותוכנן כמרחב אזורי.

יוסף ג'בארין: לכן, כל מה שצריך זה שנצרת תשתתף בהכנסות, בניהול.

יוסף ג'בארין: זה דבר מאוד מאוד טוב גם לקידום המרחב כמרחב.

יוסף ג'בארין: אזורי תעשייה בתוך נצרת, יש ששה אזורי תעשייה בתוך נצרת, אריונה בצפון, בדרום, יש המון אזורי תעשייה בנצרת עילית אבל בנצרת יש 228 דונם של תעשייה לא מפותחים אבל זה הנתון שהימר אותי.

יוסף ג'בארין: את האמת, מה שמתוכננים היום, לא רזרבה, רק מתוכננים, יש כ-4500 דונמים בנצרת עילית לעומת 200 בנצרת אבל מבחינת דונם, מטר מרובע לנפש, בתחום התעשייה בנצרת 3 מטרים לפרט ובנצרת עילית יש 111.

יוסף ג'בארין: כלומר, זה פער של הכנסה מבחינת ארנונה - - -

דוד אמסלם: - - -

<עלי סלאם: קח 14 אלף דונם ל - - -

יוסף ג'בארין: גם ההכנסות אני הסתכלתי רק על הנתונים הרשמיים כמובן.

יוסף ג'בארין: מבחינת ההכנסות אנחנו רואים גם הבדל בין נצרת לנצרת עילית.

יוסף ג'בארין: ההפרש ענק למרות שאוכלוסיית נצרת היא פי שתיים מאוכלוסיית נצרת עילית אבל מבחינת הכנסות התמהיל של נצרת הוא לא טוב מבחינת תעשייה ומסחר.

יוסף ג'בארין: גם כן מפה שמאוד מעניינת, לדעתי צריכה לעניין כל חבר כנסת, לא רק אתכם, זה קו נצרת, הרמה החברתית של נצרת היא 3 בסולם המדד החברתי כלכלי, נצרת עילית בהרבה יותר גדולה אבל אם נשווה אותה - - - של יותר מ-50% מהמשפחות עניות.

יוסף ג'בארין: ואם עשרת בעשירון שלישי מאשר עפולה ונצרת עילית הן הרבה יותר גבוהות ממנה.

יוסף ג'בארין: אז זה פער שהוא לא רצוי.

יוסף ג'בארין: דבר אחר שהתרחש כתוצאה ממצוקת אזורי התעשייה בנצרת זה שעסקים בנצרת התחילו לעבור לנצרת עילית.

יוסף ג'בארין: זו דוגמה אחת וזו שתיים וזו שלוש.

יוסף ג'בארין: אפילו אולם אירועים וכל אלה עברו.

יוסף ג'בארין: אנחנו מדדנו, עשרות אלפי מטרים מרובעים לנצרת עילית.

יוסף ג'בארין: מה זה הם עברו?

יוסף ג'בארין: עסק שעובר עובר עם ארנונה ועובר עם תעסוקה.

יוסף ג'בארין: זה דבר מאוד פוגע בנצרת.

יוסף ג'בארין: לא רק המעבר של מוסדות הממשלה.

יוסף ג'בארין: הדבר השני, עיר תיירותית בת אלפי שנים.

יוסף ג'בארין: אנחנו רואים כאשר התעשייה והמלאכה עוברת לשכונות מגורים פוגעת בדימוי של העיר, בכל דבר ובעצם בתוך העיר שמושך - - - לא רצויים בתוך העיר.

יוסף ג'בארין: הרעש, הרעש הסביבתי, כל הדברים האלה לא רצויים.

יוסף ג'בארין: ואז אנחנו מגיעים לנקודה, זה ממש פתיח של למה צריכה נצרת להשתתף ב- - - מבחינת כוח, מבחינת תעסוקה, 73% מהנשים בנצרת בלתי מועסקות.

יוסף ג'בארין: זה מסביר, אדוני, את רמת העוני.

יוסף ג'בארין: אז אנחנו בדקנו, על מנת להגיש, לבדוק אם אנחנו באמת צריכים להרחיב את תחום שיפוט נצרת או אין צורך מה צריך לעשות מעבר לעבור להשתתף באזור תעשייה ציפורי.

יוסף ג'בארין: אז בדקנו ואמרנו, שמתי פה את שלושת התרחישים: זה תרחיש של הגירה מתמשכת, זה תרחיש של הגירה קטנה וזה תרחיש של פיתוח.

יוסף ג'בארין: ההבדל הזה של 40 אלף תושבים, אם אנחנו לא פותרים את המצוקה כאן בנצרת הם יהיו בנצרת עילית.

יוסף ג'בארין: צריך לתכנן את נצרת עילית שגם כן תקלוט עוד 40 אלף תושבים מנצרת.

יוסף ג'בארין: אבל אנחנו רוצים דבר אחר, אנחנו כן רוצים להרחיב את תחום שיפוט נצרת.

יוסף ג'בארין: עשינו בדיקה כמה באמת לפי, ואני מקצר המון תולדות ההיסטוריה הזאת, אנחנו בדקנו לפי המדדים של משרד השיכון, הפרוגרמות הרשמיות, הגענו למצב שחסרים לנו 10,300 דונמים ואז אמרנו איפה נמצא את השטחים האלה?

יוסף ג'בארין: לפני שאני אסכם את הרחבת תחום השיפוט, התכנית מתאר הראשונה של נצרת התחילה ב-44' והוגשה ב-47'.

יוסף ג'בארין: התכנית השנייה אחר כך התחילה ב-97' ולקראת 99' הוגשה להפקדה.

יוסף ג'בארין: בנצרת היום תכנית המתאר מיצתה את עצמה אחרי 20 שנים.

יוסף ג'בארין: אני הכנתי את המכרז של נצרת, אני הקמתי את המחלקה לתכנון אסטרטגי בשעתו בנצרת והתמזל מזלי אחרי שנתיים לעזוב לראווה וללמוד שם.

יוסף ג'בארין: אבל התחלנו את המכרז ב-95', התכנית התחילה ב-97' ומאז 99' עד היום עברו כמעט 20 שנים.

יוסף ג'בארין: אבל התכנית עצמה גם מיצתה את עצמה מזמן כי כל רזרבות הקרקע, מה שנותר רזרבות קרקע הן מחולקות לשניים: חלק יער תמ"א 22 והחלק השני אלה שטחים של מוסדות דת, לכנסיות שאין לנו נגיעה, אנחנו לא נתעמת עם הוותיקן בשביל זה, אבל זה מה שנשאר.

יוסף ג'בארין: זה תמהיל השטחים הקיים שהוא לא מצוי.

יוסף ג'בארין: הוא תמהיל לא טוב.

יוסף ג'בארין: כאשר אנחנו בודקים את התמהיל בנצרת הוא ממש ממש לא טוב.

יוסף ג'בארין: ואז לפני שלוש שנים הגשנו בקשה להרחבת תחום שיפוט, אמרנו נלך על כל הקופה, 13 אלף דונמים, קיבלנו הערות מהמחוז ואז אמרנו, אנחנו יורדים מזה, אנחנו מפקדים 5377 דונמים.

יוסף ג'בארין: כל השטחים שאנחנו מבקשים הם שטחים מבחינת תכניות מתאר ארציות לואליות מצויינות - - -

דוד אמסלם: ולמה ירדתם מזה?

יוסף ג'בארין: כי בבקשה הזאת היו הרבה שטחים של חורש טבעי, יער ו- - - שטחים מוגנים בציפורי ואמרנו, אנחנו רוצים - - -

דוד אמסלם: לא צריך להכנס לבעיות האלה בוא נלך על מה שאתם חושבים.

<עלי סלאם: יכול להיות שהתושבים שלי - - - אין לי - - -

יוסף ג'בארין: ראש העיר בא ביקש ואמר - - - שטחים שהם - - - ואז מצאנו בעצם שזה השטח של שפרינצק שהוא אי בתוך נצרת שחייבים להעביר אותו לדעתי.

יוסף ג'בארין: אני בדקתי את כל ההתכתבות עם משרד הביטחון, יש לי את ההתכתבות עם משרד הביטחון, לקחתי מראש העיר.

יוסף ג'בארין: כל ההתכבויות, משרד הביטחון אומר השטח הזה יכול להיות בנצרת כבר אני אין לי שום עניין.

יוסף ג'בארין: משה ארנס אמר את זה עד היום.

יוסף ג'בארין: כולם אמרו את זה.

יוסף ג'בארין: כבר אין שום עניין.

יוסף ג'בארין: השטח השני הוא שכונת בלאל שזה מאוד אקוטי.

יוסף ג'בארין: העירייה נותנת את השירותים והם שייכים לנצרת.

יוסף ג'בארין: בצפון כמובן את האזור הזה ובדרום.

יוסף ג'בארין: אלה שני האזורים שיכולים לאפשר לנצרת לנשום ולהתפתח.

יוסף ג'בארין: אז אנחנו בצורה ריאלית שמנו את זה על מערכת - - - מוכנה ובדקנו האם זה ריאלי.

יוסף ג'בארין: השטחים האלה שאנחנו מבקשים הם יכולים להתפתח ריאלית.

יוסף ג'בארין: אני רוצה לחזור לנקודה - אמרנו להשתתף בציפורי, להרחיב תחום שיפוט בצורה ריאלית, לא ש-13 אלף דונם ולא בקשה הזויה אלא בקשה רצינית מאוד שמאפשרת לתושבים לנשום ולעיר לנשום.

יוסף ג'בארין: מבחינת המבנה האורבני העיר הזו הכי צפופה.

יוסף ג'בארין: מה שחסר לי מאוד היום שאנחנו בודקים את זה פר שכונה הדבר האקוטי החסר ביותר הוא גם התחדשות עירונית.

יוסף ג'בארין: יש לנו שכונות עניות, שכונות שהעירייה לא יכולה לשקם אותן, לא יכולה לחדש אותן.

יוסף ג'בארין: אבל אם ניקח את המודלים של התחדשות עירונית, אתה עבדת בירושלים, המון שכונות עכשיו בהתחדשות עירונית בירושלים.

יוסף ג'בארין: אני בקשר עם ניר ברקת ויש עבודה נהדרת, יש אפשרויות אדירות, בחיפה יש אפשרויות אדירות.

יוסף ג'בארין: בשום יישוב ערבי הנושא הזה של התחדשות עירונית לא נכנס אבל גם - - - שללא ערים, נצרת היא עיר במובן המלא של המילה.

יוסף ג'בארין: התחדשות עירונית משמעותה שיקום של מערכת הכבישים, פיתוח מדרכות, לחפש אפשרויות של גני משחק לילדים.

יוסף ג'בארין: לא יתכן שעיר בת כמעט 80-90 אלף תושבים - - -

דוד אמסלם: האתגר - - -

יוסף ג'בארין: בדיוק.

יוסף ג'בארין: אנחנו יכולים לשנות את זה.

דוד אמסלם: ומי מפריע לכם?

יוסף ג'בארין: זה צריך השקעות בתשתיות.

<קריאה: זה אני מבטיח לכם, אני לא מדבר הרבה אבל בקדנציה הבאה אני אתפנה לצפיפות ולתנועה ולבנות.

<קריאה: התחלתי לבנות, בניתי, עכשיו אני בונה גשר - - - 50 מיליון, חבל שלא לקחתי יותר מזה.

<קריאה: סוף החודש אנחנו - - -

יוסף ג'בארין: אז בואו נסכם את הנקודות.

יוסף ג'בארין: ברמה הקונקרטית, הוקמה ועדה לבדיקת אזורי תעשייה וחלוקת הכנסות.

יוסף ג'בארין: אני חושב שהבקשה של נצרת צריכה להיות שצריך ממש לשמור על הבקשה הזאת, לא רק לשמור, אלא לבנות כדי לקדם אותה, לקדם אותה זה מאוד חשוב.

יוסף ג'בארין: זה יהפוך את העיר, אדוני ראש העיר, למשהו אחר לגמרי.

יוסף ג'בארין: השתתפות באזור תעשייה ציפורי הוא מאוד מאוד משמעותי.

יוסף ג'בארין: תכנית מתאר חדשה לעיר שתהיה גם על השטחים שיורחבו היא מאוד מאוד חשובה.

יוסף ג'בארין: בעזרת הדברים האלה גם התחדשות עירונית אם משרד השיכון ייכנס לכאן אבל לא בקונטקסט של דילול אלא יותר בקונסקסט של הרחבת כמו שכונות עתיקות אבל להשקיע ממש ממש בצורה ראויה.

יוסף ג'בארין: הדברים האלה לדעתי יכולים לשנות את פני הדברים.

יוסף ג'בארין: בקשה מיוחדת ספציפית, הוגשה בקשה להרחבת תחום שיפוט וחלוקת הכנסות.

יוסף ג'בארין: אנחנו מבקשים שתעזרו גם בנקודה הספציפית הזאת של להרחיב את המנדט של הוועדה שתדון בבקשה הרחבה של הצוות.

יוסף ג'בארין: לא רק בשטח המצומצם של שפרינצק אלא לדון בבקשה שהוכרה ברצינות על ידי אנשי מקצוע מכובדים, טובים מאוד לדעתי, ונבנתה לפי הקריטריונים, הוגשה למשרד הפנים, הכל על פי דין וזאת הבקשה שהוקמה אנחנו מאוד מאוד רוצים לקדם את הנושאים האלה ברמת המרחב.

יוסף ג'בארין: תאמין לי, אם זה יקרה, אנחנו נקבל נצרת אחרת תוך 10 שנים.

יוסף ג'בארין: ממש אחרת.

<עלי סלאם: נשאל את אחמד מה עם האזור תעשייה החדש?

<אחמד ג'בארין עודה: הם עכשיו התחילו בהתארגנות להתחלת עבודה.

<עלי סלאם: עוד חודש?

<אחמד ג'בארין עודה: אוטוטו זה עוד כמה ימים.

<נאיף היני: אדוני ראש העיר, יושב ראש הוועדה.

<נאיף היני: ראש העיר פנה לשר לפני כשלושה חודשים להקים לשכה באזור נצרת.

<נאיף היני: השר הנחה את הגופים המקצועיים של המשרד, בחנו את הסוגייה ואני יכול לבשר שאנחנו כן הולכים להיות במגעים עם ראש העיר, עם העירייה ולהקים כאן לשכת אוכלוסין שתתן מענה לאוכלוסייה - - -

<עפיף עמאר: אני באופן אישי מלווה את העירייה מאז הקמתה ומאז בחירתו של ראש העיר.

<עפיף עמאר: אני רוצה לציין קודם כל שיש שיפור במגמה חיובית בהתנהלות התקציבית וזה יכול להצביע על מאזן.

<עפיף עמאר: אין גרעון לעירייה אחרי שהוא קיבל, ראש העיר שנכנס, היה לו 22 מיליון ₪ גירעון.

<עפיף עמאר: היום אין לו גירעיון.

<עפיף עמאר: בדו"ח הגרעוני הוא בעודף של כמעט 700 אלף ₪.

<עפיף עמאר: רשות בבחינת שיפור.

<עפיף עמאר: זו סוגייה אחת.

<עפיף עמאר: הסוגייה השנייה - - -

<עלי סלאם: בלי גבייה שנכנסים לבתים מהמשטרה והם - - - לא יש חברת גבייה במשרדים אבל היא - - - נכנסת לבתים - - -

<עפיף עמאר: בסוגיית הגבייה כפי שציין עלי סלאם אנחנו רואים שיש מגמה מאוד חיובית.

<עפיף עמאר: הוא למעשה מעל הממוצע בגבייה ברבעונים האלה - - - 22.5 מיליון ₪ הם הגיעו לקרוב ל-25 מיליון ₪ לאותה תקופה לרבעון.

<עפיף עמאר: כאן בקטע של ההתנהלות התקציבית.

<עפיף עמאר: הקטע של הבעיות של תחום שיפוט.

<עפיף עמאר: אנחנו קיימנו עבודת מטה מסודרת, העירייה מולנו.

<עפיף עמאר: אנחנו סיכמנו לגבי - - - הנושא הזה עבר את כל השלבים.

<עפיף עמאר: כרגע אני הפניתי גם - - - להעביר את החומר באופן מיידי לוועדה הגיאוגרפית שיושבת אצלנו במחוז.

<עפיף עמאר: ואז - - - הנקודה השנייה אני רוצה להתייחס לשפרינצק.

<עפיף עמאר: שפרינצק בעבר היו נסיונות רבים של העירייה עם תמיכה של המחוז לקדם את הנושא ופעמיים שלוש לא צלח.

<עפיף עמאר: אני מקווה שפה בדחיפה שלך דודי זה ניתן לקדם ואין שום סיבה לא לקדם את זה ולהרים את זה לעירייה.

<עפיף עמאר: בנושא של שטחים או שינוי שטחים או גבולות שטחי שיפוט, הרחבת שטחי שיפוט, מאחר הוועדה הגיאוגרפית היא במחוז עדיין, משרד הפנים לא קשור לתכנון, לכן אני הייתי ממליץ בפניך להעביר את זה למנכ"ל כשהוא הסמכות להרחיב את המנדט של הוועדה הזאת שתקלוט את כל הסוגיות שהם מעלים.

<עפיף עמאר: כי מה שקורה באים לוועדה ואומרים להם זה לא במנדט שלנו.

<עפיף עמאר: אז מעכשיו אתה תדבר עם המנכ"ל שיתן את כל מה שמבקשים - - -

דוד אמסלם: שוועדה גיאוגרפית גם קיבלה את מנהל התכנון אתה מתכוון.

<עפיף עמאר: לא.

<עפיף עמאר: הוועדה הגיאוגרפית שלנו, לא של מנהל התכנון, לא קשור.

<עפיף עמאר: הוועדה הגיאוגרפית של משרד הפנים זה שלנו.

<עפיף עמאר: אם המנכ"ל מנחה את הוועדה שכל מה שעיריית נצרת ביקשה להכניס את זה למנדט שלה.

דוד אמסלם: משרד השיכון, מה העמדה שלכם לגבי הנושא של ההתחדשות העירונית.

דוד אמסלם: האם אתם - - -

<ג'ריס דביני: אני אגיד לך קודם כל מה שאנחנו עושים בתוך העיר.

<ג'ריס דביני: קודם כל שכונת הגליל אנחנו מפתחים אותה, אתם הייתם שם, אנחנו כמובן עושים את הכל בשיתוף עם העירייה.

<ג'ריס דביני: אנחנו מחפשים גם לתכנן שכונות חדשות בתוך העיר, עובדים על זה עם מהנדסת העיר ועם ראש העיר.

<ג'ריס דביני: והקטע של התחדשות עירונית זה דבר שהוא מתבקש.

<ג'ריס דביני: אנחנו כמובן מעלים כל הזמן את הדברים האלה, אני מדבר כמחוז, מעלים את זה ואנחנו תומכים בזה ולמעשה זה הפתרון לעיר, זה הפתרון העתידי.

<ג'ריס דביני: כי מה שקורה היום, צורת הבנייה הקיימת במרקם הוותיק היא יותר בנייה פרטית, אתה רואה סוג של בנייה רוויה אבל משפחתית ומאוד מצומצמת יחסית.

<ג'ריס דביני: יש לך בתים של שלוש-ארבע קומות, זה מה שיש לך.

<ג'ריס דביני: מצד שני, השכונות החדשות שאנחנו מקימים אותן אלה שכונות עם בנייה רוויה מלאה.

<ג'ריס דביני: מה שראיתם, ראיתם בניינים גבוהים של 8 ושל 10 קומות ולמעשה הסוג הזה של התיישבות, של דיור הוא מצליח להתקיים בנצרת.

<ג'ריס דביני: בהרבה מקומות אחרים ביישובים ערביים הנמצאים במחוז זה עדיין לא צבר הצלחה.

<ג'ריס דביני: אבל בנצרת זה כן מצליח.

<ג'ריס דביני: יש לנו את שכונת שנלר שבנינו אותה לפני יותר מעשור.

<ג'ריס דביני: שכונה יחסית מצליחה, שכונה מטופחת, שכונה שהיא בסדר.

דוד אמסלם: תראה, אתה רואה את הסיפור של נצרת, נצרת בסופו של עניין, המרקם האורבני הוותיק הוא בעצם כולל כמעט 90% הרי גם כמה שמתפתח בסוף מתפתחים המרקם.

דוד אמסלם: עכשיו גם במרקם הזה יש את הליבה שהיא בדרך כלל לשימור ודברים כאלה אבל בסופו של דבר ההתחדשות העירונית אמורה להיות בקטע הזה.

דוד אמסלם: עזוב את הקטע החדש.

דוד אמסלם: עכשיו אני שואל שאלה כזו, האם אתם יושבים מול העירייה, גם נותנים להם incentive כאילו כמו שעשיתם בכל מיני הסכמי גג כאלה או אחרים בבניינים חדשים ולעזור להם בגלל שהעיר בסוף היא עיר ותיקה מאוד, זה עיר ישנה, בת מאות שנים אני לא יודע אפילו כמה.

דוד אמסלם: בסופו של דבר צריך לבוא לעזור לעירייה גם להוריד את התקנון, גם לתת זכויות למי שבונה במקסימום האפשרי וגם יכול להיות גם אם העירייה תקח את ההשבחות לא יספיק לה לגבי הנושא של התשתיות ואז לסייע לה.

דוד אמסלם: אחרת אם לא יהיה פה איזשהו משהו מעולם זה לא יקרה.

<ג'ריס דביני: אני אחמיר טיפה ממה שאתה אומר.

<ג'ריס דביני: עדיין, עם כל מה שקורה בנצרת מבחינת הגירה וכל ההגירה של הצעירים לנצרת עילית וכל זה הם עדיין משתמשים בתשתיות של נצרת.

<ג'ריס דביני: כל מי שהולך לנצרת עילית עדיין בא ובבוקר כולם, כל תושבי נצרת עילית הערבים באים לנצרת.

<ג'ריס דביני: שכונת הגליל, השכונה החדשה, עדיין נשענת על התשתיות של נצרת הוותיקה, נצרת העתיקה ואלה תשתיות שהן ישנות.

<ג'ריס דביני: שכונת הגליל היא עדיין בהתחלתה.

<ג'ריס דביני: אני רק יכול להגיד לך שמתוך 3000 יחידות דיור שמתוכננות להבנות בשכונה בינתיים יש לנו רק בסביבות ה-400-500 שנבנו ואוכלסו.

<ג'ריס דביני: כשיהיו לנו 3000 יחידות דיור וכולם ייכנסו דרך אותו כביש, אותם בתי ספר ולאותו מרכז של העיר אז הבעיה תהיה הרבה יותר חמורה בנצרת והפקקים וכל זה זה יחמיר.

דוד אמסלם: יש להם הסכם גג עם העירייה?

<ג'ריס דביני: כן.

<ג'ריס דביני: יש לשכונה הזאת - - - אין לנו הסכם גג, לא, אני אגיד לך, הסכם גג זה מותנה בזה שיהיה לך עתודה של 5000 יחידות דיור.

<ג'ריס דביני: אם אין לך 5000 יחידות דיור אתה לא יכול לעשות הסכם גג - - -

דוד אמסלם: אז מה - - - מה קורה פה, הביצה והתרנוגלת.

דוד אמסלם: אני רוצה להגיד לך משהו - - - תראה, כל יחידת דיור שראש העיר בונה כאן הוא מכניס את העירייה לגרעון בין 6000 ל-10000 ₪.

דוד אמסלם: אני גם נכנס כרגע לסיפור של אזורי תעשייה.

דוד אמסלם: אם זה רק עומד אזור תעשייה אז העיר הזאת בהגדרה אתה תוריד את כולם לסוציו 3, לא יעזור כלום.

דוד אמסלם: אז לכן צריך לחשוב.

דוד אמסלם: בסופו של עניין העירייה הזאת היא מה שנקרא, חמור צולע וכל הזמן מוסיפים עליו עוד בעיות.

דוד אמסלם: בלתי אפשרי אם הוא לא - - - יש לו כ-4,000, נניח בעבודה יש לו 4,000 לכן יש פה מקרה מיוחד שלדעתי לגבי הנושא של נצרת אתם צריכים לייצר פלטפורמה להסכם גג ייחודי זה עיר שונה מערים אחרות, צריך להבין.

דוד אמסלם: וכרגע היות ויש לו זמין 4,000 אז תתנו לו הסכם גג ל-4,000 מפני שהוא בעצם - - - הרי מה זה הסכם הגג ?

דוד אמסלם: הוא אמור לקחת את הכסף משם ולהשקיע פה.

דוד אמסלם: איך אתה אומר, בסופו של דבר ההם שם למעלה יצטרכו לחצות את העיר להגיע לאיזשהו מקום, מאיפה הוא יביא את הכסף לכבישים, לגינות, לבתי ספר, כל הדברים האלה.

<ג'ריס דביני: אני לוקח את מה שאתה אמרת, אני מעביר את זה להנהלת המשרד - - -

דוד אמסלם: אני מבקש שתתקשר אליי בעניין הזה, תודיע לי, אם לא - - - אני חושב שכאן זה הזדמנות פז לבוא לעזור לראש עיר שבא לתת את הנשמה שלו לעיר ובעיר הזאת יש לה מגבלות כרגע.

דוד אמסלם: אם היה 10,000 והוא היה בונה 4,000 אתה צודק.

דוד אמסלם: אבל אם יש לו רק 4,000 והוא נמצא בתקרה של ה-5,000, הרי הוא יבנה את ה-4,000 ואחרי זה נניח הוא יקבל עוד 2,000 אז יגידו לו עכשיו רק 2,000 אז מעולם הוא לא יכנס להסכם גג.

<ג'ריס דביני: אני לוקח את זה ואני מעביר את זה הלאה.

<קריאה: חוץ מזה שחסר מתחמים חדשים למשרד השיכון, מתחמים חדשים לקדם שכונות.

דוד אמסלם: אני אזמן פגישה עם מנהל התכנון שאני רואה אותו כמפתח לכל הדבר הזה.

דוד אמסלם: גם בנושא של הסיפור של הרחבת הדיור אבל בעיקר בנושא של אזור התעסוקה.

דוד אמסלם: אם לראש עיר לא יהיה אזור תעסוקה כבד אני אמליץ לו אל תבנה שום דבר.

דוד אמסלם: חייב להביא מקורות ואם אין לו מקורות אז מה הוא בונה.

דוד אמסלם: הוא בונה כדי שמה, שבסוף כולם יהיו עניים פה.

דוד אמסלם: זה לא הרעיון.

<ג'פרי גדע: אדוני חבר הכנסת ברוך הבא.

<ג'פרי גדע: כמו שאמר סגן הממונה אנחנו עושים מאמצים גדולים להיות - - - וזה לא משהו קל כאשר יש לך ארנונה מקורית כמו שהציג יוסף שקרוב ל-70%-65% זה ארנונה מגורים וכאשר העיר נמצאת בסוציואקונומי 3 אז תתאר לעצמך באיזה מצב אנחנו נמצאים.

<ג'פרי גדע: זה רק ממחיש כמה שיהיה לנו קשה להביא את ההכנסות העצמיות.

<ג'פרי גדע: אנחנו יותר ויותר מחפשים - - - ממשלתיים בשביל לכסות את ההוצאה.

<ג'פרי גדע: זו נקודה אחת.

<ג'פרי גדע: הנקודה שאנחנו רוצים - - - זה ועדת הפנים של הכנסת למעשה אמורה לדון - - - היתה אמורה להיות לנו פגישה, יש לנו מתחם שכביש 60 שהרחיבו אותו על חשבון העדה האורתוכסית, הקרקעות לקחו מהם אותן ואז יש תביעה של הפטריארכיה עם האנשים עם היזמים נגד עיריית נצרת, נגד נצרת עילית.

<קריאה: שיפוי 25%.

דוד אמסלם: אני מסכים, אני אבדוק את העניין הזה, אתה צודק.

דוד אמסלם: אני צריך פה לזמן את משרד האוצר, משרד התחבורה כדי מה שנקרא - - - בסופו של דבר אנחנו פתרנו את המועצות האזוריות - - - אני עשיתי את התיקון למרות ש- - - אבל בגלל שאני לא העליתי על דעתי שזה פשוט רק להרים.

דוד אמסלם: בדרך כלל הכבישים האלה עוברים דרך מועצות אזוריות אבל במקרה הזה אני גם אטפל בנושא של נצרת גם בסיפור הזה של הכביש הזה.

דוד אמסלם: אני אצטרך לדבר איתם גם על הנושא של נצרת.

<ג'פרי גדע: מדובר פה - - - זה בשבילי אם אתה עוזר לנו - - -

דוד אמסלם: בעזרת השם.

<עלי סלאם: על הגשר אמרתי הכיכר של ביג המפורסם גם הסתובבנו שם.

<עלי סלאם: היו אמורים לבנות גשר לפני הכיכר אז באנו - - - כיכר, עזרו לנו.

<עלי סלאם: אני מודה לכם מאוד, הדיון הזה דיון חשוב לי מאוד וזה מראה כמה חשוב לכם נצרת והעיר נצרת.

<עלי סלאם: העיר נצרת עיר עולמית שכל העולם מסתכל על העתיד של העיר הזאת.

<עלי סלאם: אני הייתי במיאמי עכשיו ב- - - ראיתי כמה חשוב עיר נצרת לכל העולם.

<עלי סלאם: אז יש לי בקשה שתעזרו לנו, לא רוצה לדבר הרבה ושאתם באתם כל החברי כנסת ודודו וכל הצוות וכל החבר'ה אז באמת אני רוצה שתעזרו לי.

<עלי סלאם: אני עוזר לכולם והכי חשוב, חבר'ה, חוץ מהפרויקטים שאני מאמין לא בדיוק היום אני מאמין בקיום ואני אומר לכולם, לכל מי שחי כאן שיאמין בקיום, שנחייה ביחד ונמשיך ביחד ומה שמגיע לאחרים מגיע לי.

<עלי סלאם: זה מה שאני רוצה.

<עלי סלאם: מה שמגיע עוד פעם לירושלים ולהרצליה ולטבריה ולחיפה אז מגיע לנצרת ומגיע גם למגזר הערבי.

<עלי סלאם: ראש עיר רוצה לעבוד, שיעבוד ויבקש.

<עלי סלאם: אז אני מודה לך מאוד, מודה לכם מאוד ולשמוע ככה - - -

דוד אמסלם: תודה.

דוד אמסלם: אני חוזר על עצמי קצת באיך שפתחתי, סך הכל באמת יש פה ראש עיר עם חזון, עם הרבה מנהיגות וכריזמה.

דוד אמסלם: גם שונא בירוקרטיה וחותך ישר ליעד זה דברים שככה אני הייתי עובד והוא מזכיר לי אותי קצת בתקופה שאני עבדתי בקטע המוניציפלי בגלל שאני חושב שרק ככה בונים.

דוד אמסלם: גם אם עושים שגיאות בקצה אבל בסוף אתה מזיז את הרכבת ברמה של 90%-100%, ולכן באמת עלי אתה עושה פה עבודה מדהימה.

דוד אמסלם: אתה מנהיג, אתה לא ראש עיר, אתה לא מנהל, אתה מנהיג ורואים את זה בכל העיר איפה שמסתובבים.

<עלי סלאם: אולי גם צל"ש לצוות.

<עלי סלאם: יש פה מנהלים מדהימים.

דוד אמסלם: בסופו של דבר מפקד בלי חיילים לא יכול להתנהל - - - היות ואני בא מהעולם הזה אז אני מספר לכם שבסוף המנהל הוא קובע את הכיוון ובסוף כולם מתיישרים לשם.

דוד אמסלם: ככל שהוא יותר דומיננטי אז בסוף כולם מתיישרים, גם מי שלא אוהב להתיישר מתיישר בסוף.

דוד אמסלם: ולכן אני זוקף לראש העיר, לחובתו ולזכותו כל דבר שקורה בעיר בהיבטים האלה, ולכן אני באמת מאוד מעריך אותך ואני מתחבר לאנשים מהסוג הזה ולכן אני לרשותכם.

דוד אמסלם: לכל דבר ועניין אני כאן בסיפור, אתם תשמעו ממני.

דוד אמסלם: אני בדרך כלל לא רוצה לדבר על הרבה נושאים בגלל שבסוף לא יוצא כלום משום נושא.

דוד אמסלם: אני רוצה לקחת איתי שתי נקודות, בעיקר הנושא הזה שאני מזהה את תכנית המתאר כדבר הכי דרמטי כאן בסיפור הזה.

דוד אמסלם: אני גם אחשוב עם עצמי איך אנחנו עוזרים לעירייה, יכול להיות שאני אשב עם שר הפנים כדי בכל מקרה גם נשמע קודם כל מה תעשה הוועדה הגיאוגרפית - - - חלוקת ההכנסות.

דוד אמסלם: אבל בסוף בוודאי ובוודאי - - - לפחות תגיד לי ממקור אחר זה לא משנה כרגע מאיפה העירייה תקבל.

דוד אמסלם: האם תקבל את זה משפרינצק או לא משפרינצק אבל אם בסוף יבינו שצריך לעזור לעיר בוודאי עד שיפתרו לה את כל הבעיות העתידיות של אזור התעשייה וכו' אז נדבר עם שר הפנים, נראה איך אנחנו מסייעים לעיר בכמה מיליוני שקלים, עשרות מיליוני שקלים, כדי להניע את העגלה.

דוד אמסלם: אלה הנושאים שאני רוצה לקחת על עצמי בהיבטים האלה.

דוד אמסלם: אני גם אדבר עם שר התיירות לגבי מה שדיברנו וכו'.

דוד אמסלם: אלה הנושאים שלדעתי הכי כבדים מבחינתני ופרצנו אותם קצת - - - גם הסיפור הזה, השיפוי הזה הוא דבר שהוא עוול כשלעצמו.

דוד אמסלם: לא הצלחתי להבין עד היום איך כביש שעובר כאן ליד העיר, העיר צריכה לשלם על ירידת הערך שלו.

דוד אמסלם: זה דבר שמי שהמציא את זה בזמנו גאון, לא יודע איך, אבל הוא בסוף חיבר את העירייה בלי קשר מה מצבה של העירייה.

דוד אמסלם: אז לכן אני שוב רוצה להודות לך, עלי, על כל קבלת הפנים, הכבוד שעשית לנו וכל העשייה שאתה עושה.

דוד אמסלם: אני מבחינתי כמוך, לי אין שום הבדל בין אזרח שהוא ערבי, יהודי, צ'רקסי או נוצרי, זה לא מעניין אותי.

דוד אמסלם: אזרח הוא אזרח והוא צריך לקבל את אותו טיפול בכל מקום, זה לא משנה איפה הוא נמצא.

דוד אמסלם: אני מבחינתי המבחן היחיד של אזרחי מדינת ישראל מול גם אני אומר את זה בוועדה ו- - - כל החברים שלי זה המהימנות למדינת ישראל.

דוד אמסלם: לא יכול להיות שיש אזרחים שלא נאמנים למדינת ובוכים אחרי זה למה לוקחים את הזכויות שלהם.

דוד אמסלם: אני חושב שזה הולך ככה, זה הדבר הכי טבעי והכי מוסרי.

דוד אמסלם: אזרח נאמן למדינה מקבל את כל מה שמגיע לו כמו כל אזרח אחר.

<עלי סלאם: ואני מוסיף כל מי שלא טוב לו יכול ללכת.

דוד אמסלם: אני רוצה להודות גם לכל הצוות המקצועי שהגיע מכל משרדי הממשלה.

דוד אמסלם: אני מקווה שאתם נהניתם כמונו.

דוד אמסלם: אני מאחל לכולנו שנה טובה ושיהיה בהצלחה.

<עלי סלאם: אנחנו נותנים גם משהו כבוד ליושב ראש הוועדה ואנחנו יוצאים מכאן לארוחת צהריים.

<עלי סלאם: המסעדה לידינו.