ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 200, 2017-03-16 10:00

אברהם נגוסה: תודה, אדוני ראש העיר.

אברהם נגוסה: אני מאוד מברך אותך שאתה היום ראש העיר של העיר הזאת.

אברהם נגוסה: אני אומר שהתושבים זכו בבן אדם שבא עם ניסיון, מכיר את המערכת הממשלתית, עם ניסיון של קליטת עלייה, כמנכ"ל משרד הקליטה לשעבר, מכיר את הכנסת כמנכ"ל כנסת ישראל לשעבר ומכיר את השרים וחברי הכנסת ולכן הוא יודע איפה להפעיל לטובת התושבים ולטובת העיר הזאת.

אברהם נגוסה: זכיתם בבן אדם מושלם וזה חשוב מאוד.

אברהם נגוסה: דבר שני, אני מאוד מברך אותו, היום הדיון הזה מתקיים ביוזמתו ובהזמנתו.

אברהם נגוסה: הוא כל הזמן דיבר איתי על מתי אנחנו מקיימים ותיאמנו את הדיון הזה והנה הוא מתקיים.

אברהם נגוסה: לכן תודה על ההזמנה.

אברהם נגוסה: דבר שלישי, אני רוצה להציג את חבריי חברי הכנסת שנמצאים פה, חבר הכנסת מוטי יוגב וחברת הכנסת קסניה סבטלובה, שחברים בוועדה ושהגיעו לפה, וגם נציגי המשרדים.

אברהם נגוסה: אני מציע, מכיוון שזה דיון לכל דבר ויש פרוטוקול, בואו נעשה קודם כל סבב היכרות, כל אחד יגיד את שמו ואיזה משרד הוא מייצג, משרד ממשלתי או ארגון, ארגוני עולים או עולים.

אברהם נגוסה: (סבב נוכחות)

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: אנחנו קיבלנו את ההסבר מראש העיר, גם את הסרט ראינו, אנחנו נכנסים לדיון בנושא קליטת עולים חדשים בעיר נצרת עלית.

אברהם נגוסה: שמענו שיש פה, ברוך ה', עולים חדשים מארבע כנפות תבל ולכן גם הנציגים נמצאים פה ואנחנו קודם נתחיל בחבריי חברי הכנסת, אם יש לכם להגיד בשלב הזה, או שאנחנו נשמע ישר מנציגי המשרדים.

אברהם נגוסה: שמענו מראש העיר, אם יש מהעירייה שרוצים להגיד - - -

קסניה סבטלובה: יש הצעה לשמוע את המשפחות ולשחרר את הילדים הקטנים.

אברהם נגוסה: אוקיי.

אברהם נגוסה: אז קודם נשמע את העולים החדשים הטריים שהגיעו לנצרת עלית ואנחנו רוצים לשמוע כדי לשחרר אתכם כמה שיותר, כי - - - הילדים מתנהגים מאוד יפה.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<נטליה פופובה: (מדברת ברוסית).

<טניה מקרוב: (תרגום חופשי מהשפה הרוסית): נטליה פופובה מאוקראינה, מהעיר קייב, עיר הבירה.

<טניה מקרוב: לגמרי במקרה נודע לנו על סמינר של קרן הידידות וגם להכיר ולשמוע מה יש להם להגיד.

<טניה מקרוב: בסמינר הזה הם פגשו אותי, טניה מקרוב, ואת סבטלנה יעקובוביץ, נציגים מעיריית נצרת עלית.

<טניה מקרוב: הם נראו לנו אנשים שאפשר לסמוך עליהם, אני מקצרת במחמאות קצת והם הבטיחו שהם כן ייפגשו איתנו ודי הופתענו שאכן הגענו לנצרת עלית ומהרגע הראשון פגשו אותנו, ליוו אותנו, אפילו שמו לנו קומקום תה, הדברים המינימליים ברגע - - - אמרט הוא מתנדב שלנו, של אגף הקליטה, והיא אומרת שלמחרת הגיע אמרט וכל מה שהיה צריך, כל משרדי הממשלה, המסמכים שהיינו צריכים בימים הראשונים, סיימנו את כל הבירוקרטיה בשלושה הימים הראשונים שהיינו פה בנצרת עלית.

<טניה מקרוב: גם הילד הלך לבית הספר, יש כבר אולפן בתוך בית הספר והוא כבר קורא אפילו.

<טניה מקרוב: הילד בן 16, הם הגיעו ב-28 בחודש והוא כבר יודע לקרוא, אנחנו בהלם טוב.

<קריאה: מה המקצועות שלהם?

<נטליה פופובה: (מדברת ברוסית).

<טניה מקרוב: (תרגום חופשי מהשפה הרוסית): באוקראינה עבדתי ככלכלנית בבנק שמונה שנים.

<טניה מקרוב: כרגע, כשהייתי פה בבנק בצד השני אז היה לי קצת עצוב לראות את עצמי בצד האחר, כאילו בתור לקוחה ולא בתור עובדת.

<טניה מקרוב: אנחנו מודים לעיר הזאת וכל מה שראינו בסרטוני הפרסום ומה שסבטלנה הסבירה לנו שם, קיבלנו אפילו יותר.

<טניה מקרוב: ועד עכשיו כשאנחנו רואים אותה אנחנו מחייכים.

<קריאה: - - -

<טניה מקרוב: (אומרת דברים בשפה הרוסית, להלן התרגום החופשי) אנחנו הגענו מרוסיה, ממוסקבה, זאת אשתי והילדה שלי.

<טניה מקרוב: אנחנו הגענו לעיר לפי תכנית קליטה עירונית, קליטה ישירה, הוא אומר 'לצערי לא דרך הסוכנות', אבל על העיר הם קיבלו המלצות מחברים דרך האינטרנט והם אמרו שזו העיר הכי מתאימה למשפחה עם ילד קטן.

<טניה מקרוב: וזה באמת כך, אנחנו רק הגענו, התקשרנו ישר לנציגי אגף הקליטה וקיבלנו את כל התשובות לשאלות שלנו.

<טניה מקרוב: חשוב לי מאוד לציין גם את היחסים הטובים בין הרשות המקומית ועובדי משרד הקליטה פה ברשות.

<רונן פלוט: תודה רבה.

<רונן פלוט: בואו נשמע מה קורה עם החבר'ה שלנו בבני מנשה.

<יונה חיאנגטה: תודה רבה על ההזמנה של ראש העיר.

<יונה חיאנגטה: קודם כל אנחנו שמחים שבאנו לכאן.

<יונה חיאנגטה: הגעתי אישית לפני 2006, הייתי במרכז הקליטה והתושבים שהכי הרבה הגיעו זה ב-2014.

<יונה חיאנגטה: ההורים שלי עלו ב-2014 ועברתי לפה, חזרתי.

<יונה חיאנגטה: אני הייתי גר בקרית ארבע, הייתי בצבא, סיימתי הכול וחזרתי לפה.

<יונה חיאנגטה: עכשיו אני ראש הוועד של הקהילה, קיבלנו מטניה הרבה דברים בחינוך ועל הלימודים, גם לגבי עמידר וכל מיני בעיות שפנינו אליהם והם עזרו לנו מאוד טוב.

<יונה חיאנגטה: העיר באמת עיר יפה, הכול מסודר וגם העזרה של הדתיים, התורניים, 'תורת החיים' והם עוזרים לנו לגבי הדת.

<יונה חיאנגטה: אנחנו מתפללים ביחד, יש פה הרבה בתי כנסת ואנחנו שמחים שהגענו לכאן.

<טניה מקרוב: אני רוצה לציין משהו, יונה, שהוא לא סיפר.

<טניה מקרוב: הוא כרגע לומד לתואר והוא קולט עלייה תרתי משמע, הוא התחתן עם אחת הבחורות שהגיעה ב-2014 ויש להם תינוקת שנולדה כבר בנצרת עלית.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול שאלה.

אברהם נגוסה: אנחנו קיימנו דיון בכנסת גם בנושא קליטת העולים מבני המנשה והיו כמה נושאים שעלו שם בוועדה וזו הזדמנות טובה לברר ממך כנציג, כמובן נקבל יותר פרטים ממשרד הקליטה ומהעירייה.

אברהם נגוסה: אחד הדברים ששם עלו כל הזמן בדיונים האלה בכנסת זה שאין מספיק מגשרים לבני המנשה, מגשרים דוברי השפה.

אברהם נגוסה: האם פה בנצרת יש להם מגשרים?

אברהם נגוסה: הם אולי במקרה גם עובדים סוציאליים מהקהילה שלכם?

אברהם נגוסה: זו שאלה אחת.

אברהם נגוסה: שאלה שנייה שלי, אנחנו החלטנו להשוות את התנאים של קליטת העולים של בני המנשה לתנאים של קליטת עולי אתיופיה, דהיינו מבחינת הגדרה מי הוא עולה, זה 15 שנים, וגם מבחינת הזכויות, גם משכנתא וגם בהשכלה, מה שעולי אתיופיה מקבלים גם בני מנשה יקבלו.

אברהם נגוסה: אלה שני הדברים שאני רוצה להבין, האם באמת מה שהחלטנו מיישמים בשטח.

אברהם נגוסה: אתה יכול להתייחס לשאלות האלה?

<יונה חיאנגטה: קודם כל השאלה הראשונה, לגבי המגשרת, יש לנו את דינה שרון, וגם יש לנו עובד סוציאלי, קוראים לו יצחק גוני, כרגע הוא עובד בשבי ישראל.

<יונה חיאנגטה: הוא היה בנצרת עלית והוא חזר לקרית ארבע וכרגע הוא מטפל בעולים חדשים בכפר חסידים.

<יונה חיאנגטה: לגבי הזכויות של 15 שנה, שמעתי שהיה דיון בכנסת.

<יונה חיאנגטה: זה טוב, מצוין, חשבתי שאחרי שסיימתי צבא ועברתי עשר שנים והלכתי למשרד הקליטה, רציתי להוציא בקשר ללימודים וכל מיני דברים וביררתי, אמרו לי שכרגע לא עובדים כנראה על 15 שנה ואמרו לי שאני לא זכאי.

מרדכי יוגב: ברשותך, אני שמח שנמצאת פה דליה, כמנהלת של המחוז, אני הייתי מאוד שמח אם במשרד העלייה והקליטה, אחרי שתי ועדות שהיו, ואני אומר גם ליושב ראש וגם לדנה, במעקב הזה, עוד מתקופת השר אלקין, שבהשוואה הזאת של 15 שנה עלייה, לא רק זה, אלא עוד הטבות שניתנות ברוך ה' לבני העדה האתיופית, גם בתחום החינוך ותוספת שעות, גם בתחום הדיור ואיזה שהיא הטבה שניתנה בעקבות כך שאין הון עצמי.

מרדכי יוגב: עכשיו, אין הון עצמי גם לעולי צרפת, אין לנו גם לאחרים, אנחנו מודעים לזה שצריכה להיות פה מהפכה מבחינת הברכה הזאת שבעלייה, אבל בנקודה הזו הקונקרטית, אם תוכלי לעורר את הדיון בתוך המשרד, כי אלכס קושניר הבטיח על כך וסופה דיברה על כך, איך אנחנו מסייעים, גם בתוספת שעות שנדרשות ויותר מזה, נדבר אחר כך, בתחום של התנדבות ובתחום של מה שדרוש לגישור בשפה.

מרדכי יוגב: אני מדבר קונקרטית כרגע, כי אחר כך צריך לדבר על דברים יותר רחבים, איך מסייעים בזה.

מרדכי יוגב: אני שמח שפה דינה כמגשרת, היא דוברת השפה.

מרדכי יוגב: ועוד שאלה אחת, האם יש אצלכם בנים או בנות בוגרים שהולכים ללמוד, עובדים סוציאליים או דברים אחרים?

<יונה חיאנגטה: כרגע בקבוצה של תושבי נצרת עלית אין עדיין.

<יונה חיאנגטה: יש כאלה שהם בצבא עדיין ואני מקווה מאוד שאחרי הצבא ילמדו את זה.

<יונה חיאנגטה: יש הרבה באוניברסיטה שלומדים וגם בקבוצה החדשה יש הרבה שמגיעים מהודו, באוניברסיטה שם שלמדו.

<רונן פלוט: תעביר, בבקשה, לנתי, הוא יספר על העולים, איך התאקלמו העולים מאתיופיה בנצרת עלית.

<נתי ברה: תודה על האירוח ועל ההזמנה.

<נתי ברה: אני נתי, כמו שאמרתי בהתחלה.

<נתי ברה: בנצרת עלית עולי אתיופיה, לפי עניות דעתי, הם השתלבו יפה מאוד והם כבר הרבה שנים ותיקים.

<נתי ברה: העיר באמת השכילה לשלב את כולם ואין פה איזה שהוא אפיון מיוחד או קבוצות מיוחדות, אלא כולם משתלבים בתוך מערך התכניות והשירותים שיש.

<נתי ברה: יחד עם זאת, כמו שראש העיר אמר, יש בריחה של צעירים, מגמה שעדיין ממשיכה, בתוך זה גם צעירים בני העדה האתיופית, אחרי שהם התחנכו בעיר, למדו והשתלבו וכו', אחרי צבא או אחרי שירות לאומי, הם מחפשים את עצמם במקומות אחרים וזה חבל, זה צורם לי מאוד.

<נתי ברה: אני חושב שאם אפשר להסתכל על הצעירים, מענה גם להשכלה הגבוהה, לתואר ראשון, תואר שני, אם מסתכלים בשנים, רוב הצעירים פה נולדו בארץ, רוב הצעירים, אנחנו פה 35 שנה וצפונה, כך שמבחינת הקריטריונים הם כבר לא עולים, אבל כשאנחנו מסתכלים על מקורות המשפחה, המקור הכי משמעותי, העוגן הכי משמעותי, עדיין הם מוחלשים.

<נתי ברה: כך שאם יש אפשרות להגמיש קריטריונים מסוימים או להזרים איזה שהוא תמריץ, כמו שראש העיר אמר, לקבוצות מסוימות ולצעירים במיוחד, אני חושב שהעיר תהיה יותר חזקה והקהילה האתיופית, הצעירים ימשיכו להישאר פה עם העולים וזה רק יעשה טוב.

<נתי ברה: בדרך כלל אנחנו יודעים שיש מנגנונים מנופחים, הצהרות גבוהות, אבל בתהליך של בקרה וליווי של יישום החלטות קצת חלשים.

<נתי ברה: אני מדבר באופן עקרוני ולא באופן ספציפי בעיר.

<נתי ברה: בסך הכול אנחנו עובדים פה בייחודיות, כולם משולבים וכולם חיים בהרמוניה.

<נתי ברה: אני כל כך שמח להיות תושב העיר, באמת.

<נתי ברה: תודה, תודה על ההזמנה ותודה על הדברים.

אברהם נגוסה: אני רוצה לשאול שאלה שאני שואל בכל הרשויות המקומיות.

אברהם נגוסה: כידוע, ממשלת ישראל בוועדת שרים מיוחדת בראשות ראש הממשלה העבירה כמה תכניות לשילובם של יוצאי אתיופיה בתוך החברה הישראלית, בתחום החינוך, רווחה, בריאות, תעסוקה וגם בזמן האחרון בתחום הדיור לזוגות צעירים.

אברהם נגוסה: אני שמעתי מכבוד ראש העיר שאפשר פה למצוא דירה ב-500,000, 600,000 וב-700,000 שקל, אם כך אני חושב שהדור הצעיר מהקהילה יישאר פה, אם יש תכנית דיור אז כמובן שינצלו את זה.

אברהם נגוסה: אני רוצה לדעת אם התכניות האלה שאני מדבר עליהן, בתחום החינוך ובתחום הרווחה, בתחום הבריאות, נתחיל בזה, האם הם כבר מיישמים אותן בשטח?

אברהם נגוסה: משרד החינוך, משרד הרווחה ומשרד הבריאות.

אברהם נגוסה: אתה, כעובד העירייה, ידוע לך על התכניות האלה בשטח?

<נתי ברה: אני שמעתי על התכניות האלה לאחרונה, כמו 'הדרך החדשה', 600,000 שקל לתקופה מסוימת.

<נתי ברה: כל הפרטים שאתה אומר, אני שומע עליהם, כרגע היישום פה עדיין לא התחיל ואפילו ברמת הממשלה, רק באפריל יקבלו את הנתונים.

אברהם נגוסה: לא, זה עניין הדירה, אבל עניין החינוך והרווחה?

<נתי ברה: אני יודע שיש פה איזה שהוא תקציב מסוים, גם דרך 'עיר ללא אלימות' וגם דרך הרשות למלחמה בסמים.

<נתי ברה: יש פה ושם תקציבים זורמים, אבל טרם התחילו ביישום.

אברהם נגוסה: הבנתי.

אברהם נגוסה: טוב, נשמע מנציגי משרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: דרך אגב, רציתי לדעת כעובד העירייה וגם מבני הקהילה, כששאלתי אותך.

אברהם נגוסה: דינה, תסבירי לנו את האתגרים הקיימים, כמגשרת, תכניסי אותנו לאתגרים הקיימים.

אברהם נגוסה: אדוני ראש העיר אמר שצריך תמריץ פה לעירייה בתחום קליטת העלייה, אנחנו רוצים להבין איזה אתגרים קיימים, בעיקר בקליטת העולים ובפרט בתחום שבו את עובדת, בני המנשה.

<דינה שרון: ברוך ה' כולם נקלטו טוב, האנשים שהגיעו לפה ב-2014.

<דינה שרון: אני בעיקר מטפלת צמוד, אחד על אחד, ממש ככה, עם כל המשפחה, אני מכירה כל פרט ופרט, כל משפחה מה המצב המשפחתי שלו, אם הוא עובד או לא עובד.

<דינה שרון: ברוך ה', 99% כאן עובדים.

<דינה שרון: מי שלא, זה יכול להיות מבחינת בעיות בריאותיות, שגם אותם אני מלווה צמוד אחד על אחד, אם זה ללכת לביטוח לאומי, בין אם זה בשילוב בגנים, שגם בזה אני מעורבת עם הגננות.

<דינה שרון: בבתי הספר כולם משולבים, ברוך ה', הילדים.

<דינה שרון: מבחינת קושי, כולם משתלבים.

<דינה שרון: אני חושבת שבעיקר צריך הרבה את הטיפול השפתי מבחינת בתי הספר.

<דינה שרון: מבחינת על יסודי, קשה לי קצת לציין את זה בגלל שאצלנו כל הילדים שנמצאים בעל יסודי הם מחוץ לעיר ובהם אני פחות נוגעת, אבל אני יודעת מה קורה עם כל אחד ואחד ואיפה כל אחד נמצא.

<דינה שרון: כמובן שיש לנו נערים שנמצאים בצבא ועוד כמה ילדים שצריכים להתגייס.

<דינה שרון: מבחינת הקושי שאני הכי רואה, זה בבתי הספר, מבחינת הלימוד, שהם צריכים את שעות התגבור, שיחזקו אותם מבחינה שפתית, שייתנו לנו, לא יודעת אם זה תקציב או את הכוח, שיהיו לנו מורים שיבואו ויעזרו, ליסודי בעיקר, שזה העתיד של הקהילה, או של נצרת עלית גם.

<רונן פלוט: יש לי משפט אחד על העלייה מבני מנשה.

<רונן פלוט: אני הופתעתי מאוד, מאוד הופתעתי מהאנשים האלה.

<רונן פלוט: אנחנו קלטנו בחברה הכלכלית מספר אנשים.

<רונן פלוט: עם השפה יש להם בעיה, אבל אני עוד לא ראיתי עם חרוץ כזה, לא ראיתי אנשים שכל כך אוהבים לעבוד.

<רונן פלוט: אין אצלם חארטה, לוקחים עבודה, עושים אותה.

<רונן פלוט: לא פעם אומר לי המנכ"ל של החברה, 'רונן, אם יש לך אנשים מבני המנשה, אני מאוד אשמח לקלוט אותם לעבודה', כי אלה אנשים מאוד מאוד מאוד חרוצים, אנשים שבאו, שאחוז האבטלה, דינה, תקני אותי, כמעט לא קיים ביניהם.

<דינה שרון: לא.

<רונן פלוט: כולם עובדים.

<רונן פלוט: כשאני רואה עולים לשעבר מאתיופיה עובדים על יד עולים מבני המנשה ובאמצע עומדים אלה מאוקראינה ורוסיה, חברים, אין תענוג יותר מלראות את הפסיפס היפה הזה כאן בנצרת עלית.

<רונן פלוט: אני אמרתי, באו 110 תביאו עוד 110, רק תביאו, נקלוט אותם ברצון רב.

<מירה זילברמן: אם יורשה לי שתי מילים להוסיף על בני המנשה.

<מירה זילברמן: לא ציינו כאן, לא דינה ולא החבר'ה מהעדה, בנצרת עלית הגיעו 29 משפחות, מתוכן 13 גרים כבר בדירות קבע של עמידר.

<מירה זילברמן: אני חושבת שזה הישג גדול מאוד, גם למשרד, גם לרשות וגם למשרד השיכון.

<מירה זילברמן: כל השאר ירכשו או יקבלו דירות, גם דרך משרד הקליטה.

אברהם נגוסה: האם משרד הקליטה התחיל להפעיל את הזכויות בעניין המשכנתאות למשפחות של עולי אתיופיה גם למשפחות בני המנשה, בעניין רכישת דירה?

<מירה זילברמן: עניין הפעלת המשכנתאות, זה לא בדיוק דרך משרד הקליטה.

<מירה זילברמן: אמנם התכנית נבנתה בשיתוף עם משרד הקליטה, הזכויות זה בבנקים.

אברהם נגוסה: לא, לא, הזכויות, מי שקובע מי זכאי ומי לא זכאי זה משרד הקליטה.

<מירה זילברמן: הכוונה היא ל-15 שנה.

אברהם נגוסה: בוודאי, אנחנו מדברים על מי שמוגדר כעולה חדש ב-15 השנים האחרונות, זה מה שאנחנו מדברים.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לדעת אם החלטות שהתקבלו בכנסת, האם ירדו לשטח.

אברהם נגוסה: זה מה שאנחנו רוצים להבין.

<מירה זילברמן: יצא נוהל במשרד הקליטה.

אברהם נגוסה: יצא נוהל.

אברהם נגוסה: המשפחות יודעות?

אברהם נגוסה: משפחות עולות חדשות יודעות שיש להם את הזכויות האלה?

<מירה זילברמן: המשפחות יודעות דרך הפרויקטורים.

<מירה זילברמן: אני עושה אצלי במרחב, דינה השתתפה לפני חודש, יום הסברה, יום מידע לפרויקטורים.

<מירה זילברמן: כל הזכויות שמגיעות לעולים חדשים ולא משנה מאיזה מדינה הם הגיעו, אם זה בני מנשה, עולי אתיופיה או עולי חמ"ע.

<מירה זילברמן: אנחנו מעבירים את זה בכדי לתת להם את המידע.

<מירה זילברמן: מעבירים יום מידע, להעביר מידע הלאה.

<דינה שרון: בתכנון זה שכן, בגלל שכמובן, אני חייבת לציין, אנחנו קצת מוגבלים בתקציבים אז אין לנו - - - אני מקווה שכן נוכל לעשות את זה, אני כן רוצה להזמין סדנה, לרכז את העולים שנמצאים כבר כאן ולהעביר להם את כל הזכויות שלהם.

<דינה שרון: זה בתהליך.

אברהם נגוסה: אני שואל את השאלות האלה מכיוון שאנחנו יודעים שהעירייה פועלת, ראש העיר פועל, הכול בסדר גמור, אבל אנחנו באים לפה, אנחנו דווקא מחפשים את האתגרים, כי אנחנו רוצים לעזור מהכנסת למערכת שפועלת בשטח.

אברהם נגוסה: אני שואל את השאלות האלה כי היו נציגים מבני המנשה שהגיעו להשתתף בוועדה ואמרו לי 'כן, קיבלתם את ההחלטה, אבל אף אחד לא הסביר לנו, אני לא יודע אם יש לי זכות לקבל משכנתא, את הזכויות של 15 שנה וגם לקנות דירה'.

אברהם נגוסה: היו נציגים שם שאמרו לי, לכן אני אומר, לקבל החלטה זה לא מספיק, האם העולה יודע שיש לו זכות כזו ואז הוא יכול להשתמש בזה.

אברהם נגוסה: זה מה שאני שואל את משרד הקליטה.

<דלי אלי: אני רוצה להסביר.

<דלי אלי: הזכויות לגבי 15 שנה לעולי בני המנשה הושוו כמו לעולי אתיופיה, אבל הזכות לרכישת דירה שהם מקבלים, 660,000 שקל וכו', זה הנוהל החדש שיצא בעקבות 'הדרך החדשה' וזה נותן תנאים עוד יותר טובים - - -

אברהם נגוסה: לא, בואו לא נתבלבל.

אברהם נגוסה: התכנית של 'הדרך החדשה' או השילוב המיטבי של ועדת השרים, זה לא נוגע לבני המנשה, אני אומר לכם את זה.

אברהם נגוסה: אני מדבר על הזכות כעולה חדש.

אברהם נגוסה: התכנית הממשלתית היא לא לעולים חדשים, היא לוותיקים, למי שנולד פה או לוותיקים, אני מדבר על עולה חדש במסגרת 15 שנים.

מרדכי יוגב: אפשר להשחיל שאלה, בהזדמנות שדלי ומירה פה?

אברהם נגוסה: כן.

מרדכי יוגב: באותו נושא או לא באותו נושא, פותח סוגריים או סוגר סוגריים, תגיד אחר, המגשר או מגשרת דובר קוקית ולא דובר רוסית בקרית שמונה.

<מירה זילברמן: מה אתה שואל?

<מירה זילברמן: קוקית או מיזו.

מרדכי יוגב: לא משנה, מגשר יוצא בני מנשה.

מרדכי יוגב: בקרית שמונה יש מגשרת יוצאת ברית המועצות.

<מירה זילברמן: וגם באשדוד וגם במעלות.

מרדכי יוגב: כאשר הכלל הראשון הוא שהוא יהיה דובר השפה.

מרדכי יוגב: נדבר אחר כך.

מרדכי יוגב: נתקדם לנצרת עלית, עכשיו אנחנו בנצרת עלית, אבל זה המחוז, לכן העלינו גם - - -

אברהם נגוסה: בסדר, אז אנחנו נתמקד בנצרת עלית.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<ברכה ברוב: אנחנו בנצרת עלית כבר הוכחנו שאנחנו יודעים לקלוט עלייה.

<ברכה ברוב: בשנים האחרונות זה לא היה ממש אישיו בנצרת עלית, מכל מיני סיבות.

<ברכה ברוב: עכשיו שאנחנו באמת מכל הלב ובכל המוסדות רוצים לקלוט עולים וכמה שיותר, ורונן הבהיר כמה שזה חשוב לעיר בכל התחומים, אני אישית הייתי ביריד עלייה במוסקבה וזה היה בדצמבר והייתה לי עוד תכנית, אני לא ידעתי שזה הסוף, אמרתי שאולי זה הסוף של תכנית נגב גליל ושזו הייתה תכנית מאוד מאוד טובה, אני מבינה שמאיזה שהיא סיבה התכנית לא מתאימה, זה היה בנגב והגליל דרך משרד הקליטה, משרד הקליטה מונה, אבל אני חושבת שאין - - -

אברהם נגוסה: רגע, תנו לה לסיים את זה ואז אני אתן לכם להרחיב.

<ברכה ברוב: אתמול במקרה או לא במקרה היו אצלנו מנגב וגליל ואמרו שהתכנית לא קיימת.

<ברכה ברוב: רציתי לשאול, אני יכולה להבין שזה לא קיים וזה לא היה אידיאלי בשבילנו, זה לא היה בדיוק נצרת עלית, אבל בכל זאת זה נגב וגליל, התחרות שלנו היא לא עם ראשון ולא עם פתח תקווה, עם הערים שבנגב ובגליל, אז יש תכנית?

<מירה זילברמן: ייתכן שאת מדברת על פרויקט של משרד נגב גליל.

<מירה זילברמן: לנו אין פרויקט של משרד נגב גליל, לנו יש פרויקט של משרד העלייה והקליטה שנקרא פרויקט נגב גליל ובמסגרתו אנחנו נותנים הטבות לעולים שיעלו לנגב וגליל שהפוטנציאל לסיוע יכול להגיע עד מעל 40,000 שקל למשפחה ממוצעת וזה נקרא פרויקט נגב גליל.

<מירה זילברמן: לנצרת עלית עלו במסגרת התכנית הזאת 18 משפחות ב-2016, וכפי שראש העיר ציין, ב-2017 כבר הגיעו 10 משפחות במסגרת הפרויקט הזה, זאת אומרת הם מקבלים מדרגה נוספת של הטבות מעבר למניפת ההטבות של כל עולה שמגיע לארץ.

<ברכה ברוב: יופי, אז אתמול אנחנו שמענו.

<ברכה ברוב: טוב ששאלתי, אז לפחות אני מה-16% האלה שהגיעו לפה, 50% של העולים.

<ברכה ברוב: זה הרבה מאוד דברים, אבל ביניהם זו הקליטה שאנחנו, רונן, אני ועוד הרבה כמונו, שכתבנו, שביקשנו ושבכל משפחה עזרנו והיו לנו מתנדבים שליוו את אלפי העולים שהגיעו לנצרת עלית.

<ברכה ברוב: אני מקווה שאנחנו נחזור לתקופה כזאת.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: משרד הקליטה, סיימתם?

<מירה זילברמן: לעת עתה.

<טניה מקרוב: אני ממש בקצרה רוצה להתייחס לקושי השפתי של קליטת בני המנשה וקצת לספר על תכניות לעידוד עלייה שהרשות מתכננת.

<טניה מקרוב: עולי בני המנשה הגיעו מאזור מסוים, מאזור מיזורם, שהם דוברי שפת מיזו ולא שפה אחרת.

<טניה מקרוב: הם הגיעו ממש בערב פסח בסטטוס תייר לעיר, העמותה העבירה אותם לעיר כשהם עדיין לא היו בסטטוס עולה חדש וזה עשה לנו קושי, גם מול משרד הקליטה, לפתוח להם כיתות אולפן.

<טניה מקרוב: בנוסף, ילדים של יסודי נרשמו לבית ספר מוכר שאינו רשמי, בהמלצה של העמותה שהביאה אותם, והילדים לא קיבלו את השעות שמגיעות להם מטעם משרד החינוך של עולים, שעות האולפן שלהם.

<טניה מקרוב: השנה הראשונה הייתה קריטית, גם הפרויקטורית, בגלל שזה הגיע באמצע השנה ולא קיבלנו ממשרד הקליטה אפשרות להעסיק פרויקטורית דוברת שפה ולא הייתה לנו דרך לתקשר והשנה הראשונה שהעולים היו בעיר, ממש הרגשנו אכזבה כי לא הייתה לנו שום דרך לתקשר איתם.

<טניה מקרוב: ברוך ה' יש לנו עכשיו פרויקטורית ואנחנו לומדים מהטעויות.

<טניה מקרוב: העלייה שתגיע בחודש מאי, אני מקווה שלא יהיו לנו את הבעיות האלה, במיוחד שאותו מוסד שהילדים לומדים בו עכשיו קיבלו סמל מוסד של משרד החינוך ואז יוכלו לקבל שעות עולה.

<טניה מקרוב: בנוסף, ראש העיר לא סתם אמר שהוא הכריז על שנת 2017 שנת עלייה, לזה נעשים דברים.

<טניה מקרוב: רק בחצי השנה האחרונה יצאו תשע משלחות, במימון מלא של הרשות המקומית, לערים באוקראינה, רוסיה, ארצות הברית וצרפת.

<טניה מקרוב: היו לנו כמה נסיעות משותפות עם קרן הידידות.

<טניה מקרוב: נכון לעכשיו פנינו למפעלים בעיר, מי מוכן לצאת לפרויקטים מיוחדים לעידוד תעסוקה.

<טניה מקרוב: קיבלנו הרבה פניות.

<טניה מקרוב: אמרנו שבשלב הראשון, ממש בחודש הקרוב, אנחנו יוצאים לפרסום ביחד עם הסוכנות והקרן לידידות, שני פרויקטים עם מפעל אינטר אלקטריק, חשמלאי מוסמך וכיתת מפעל ב-RH, זאת אומרת האנשים ילמדו אולפן רגיל ואחרי האולפן הרגיל חלק ילמדו במכללה, חלק יפתחו להם כיתת אולפן בתוך המפעל.

<טניה מקרוב: יש תכניות גם לפתוח תכניות תעסוקתיות לנהגי אוטובוס, עם אגד או חברה עירונית של נהגים, אבל אנחנו יוצאים במיידי בתכניות לעידוד תעסוקה ומקווים שבאמת נעלה את הרף כמו שנצרת עלית יודעת.

אברהם נגוסה: התיאום ביניהם, עם משרד הקליטה, זה הולך בסדר?

<טניה מקרוב: כן.

<טניה מקרוב: בנצרת עלית יש לנו תיאום ושיתוף פעולה מלא.

אברהם נגוסה: אנחנו שמחים לשמוע.

אברהם נגוסה: אנחנו עכשיו נפנה למשרד החינוך.

אברהם נגוסה: אני רוצה שתתייחסו קודם כל בקליטת עלייה מה משרד החינוך עושה פה בעיר, בכלל העולים, ודבר שני, אני רוצה שתתייחסו, מעבר לעולים, לוותיקים יש תכנית ממשלתית, 'הדרך החדשה', אני רוצה לדעת האם התכנית הגיעה אליכם, האם אתם מיישמים אותה?

אברהם נגוסה: אם לא מיישמים אותה, מה האתגרים הקיימים.

אברהם נגוסה: אנחנו רוצים לשמוע.

<רונן פלוט: לפני זה, אולי שנייה אחת, גם לטובת אנשי משרד הקליטה אני רוצה לומר, אתמול פנו אלינו ממעבדת שיניים מאוד גדולה, הם מוכנים לקלוט עשרה טכנאי שיניים מיידית.

<רונן פלוט: אז בבקשה, אם אתם שומעים או אם אתם יודעים, יש פה מקום עבודה במקצוע.

<חיים גבאי: אני רוצה להתייחס קודם כל בראש ובראשונה למחוז שפועל בשותפות, יש לנו ועדת היגוי, יושב בה ראש העיר, מנהלת המחוז, גדלקין, המנכ"לית וכמובן הפיקוח, ששם עולות כל מיני סוגיות, החל מהתחום הפדגוגי וכבר בשנה הזאת הוספנו שעות, מנהלת המחוז הוסיפה שעות בגני ילדים בסוגיה שפתית ופוזרו גננות נוספות בכל גן, כי ראינו שהסוגיה השפתית היא סוגיה שמשפיעה וכבר ניתנו שעות.

<חיים גבאי: סוגיות הבינוי שכרגע אנחנו עסוקים בהן וכל סוגיה שעולה, אנחנו נפגשים באופן מסודר והדברים עולים ושם ניתנות גם תשובות.

<חיים גבאי: לגבי סוגיית ההשוואה של תלמידים יוצאי בני המנשה לתלמידים העולים מאתיופיה.

<חיים גבאי: אני רוצה לומר שבנקודה הזאת, כיוון שהתלמידים בני המנשה לומדים במוכר שאינו רשמי או במח"ר, לצורך העניין, אז זה לא בשליטתנו ובאחריותו של המחוז, למרות שאנחנו הצענו לבית ספר גולן להצטרף לחינוך הדתי ולמחוז בכדי שנוכל לעזור להם, אבל הם בחרו בעניין הזה.

<קריאה: לא בית ספר גולן, תלמוד תורה.

<קריאה: הוא הצטרף עכשיו, הוא מקבל סמל מוסד.

<חיים גבאי: הוא הצטרף בעניין הזה, אני יודע, של החינוך החרדי הרשמי, אבל בשורה התחתונה בתהליך הזה, כמו שבמקומות אחרים כולם קיבלו את השעות כבר והתגבורים פועלים, פה, לדעתי, זה לוקח יותר זמן.

<חיים גבאי: לגבי סוגיית 'הדרך החדשה', היישוב הזה לא נבחר כפיילוט ואולי זה שווה תיקון.

<חיים גבאי: אנחנו קיבלנו את יקנעם, עפולה, כרמיאל, אלה הערים שאיתם אנחנו עוסקים ב'הדרך החדשה', אני רפרנט של 'הדרך החדשה' גם, בנוסף, אז היה שווה להכניס אותם כפיילוט.

מרדכי יוגב: מי הקובע את הקריטריון?

<חיים גבאי: בעיקרון זה משרד ראש הממשלה, לא אנחנו, אנחנו מקבלים את זה כמשהו מוכתב ושווה לדבר על הדבר הזה, שווה לתקן את זה.

<קריאה: מה זה?

<קריאה: קצת הסבר.

<חיים גבאי: '

<חיים גבאי: הדרך החדשה' נותנת מענה לתלמידים שאינם עולים בהגדרה מתוך מטרה לייצר תהליך של טיוב.

<חיים גבאי: אני בא עכשיו מיקנעם, זה נותן מענה 360, החל מהעצמת המשפחה, דרך מענה של תוספת חוג.

<אלכס גדלקין: איך אנחנו נכנסים פנימה?

<חיים גבאי: אנחנו ביחד נמליץ על העניין הזה, אבל זה ביחד עם משרד ראש הממשלה שהוא מאגד את כל התכנית הזו.

<אלכס גדלקין: יש מישהו ספציפי שמטפל בזה?

<חיים גבאי: אני אברר, אתן לך תשובה בעניין הזה בצורה מסודרת.

אברהם נגוסה: כיוון שאני גם מעורב בעניין, קודם כל מי שקובע זה משרד החינוך, משרד ראש הממשלה העביר את ההחלטה, העביר את התקציב ומי שאחראי זה המנכ"ל, המנכ"ל הוא האחראי לביצוע התכנית במשרדו ויש ועדת היגוי שהוקמה תחת המנכ"ל של המשרד והם אלה שקובעים משיקולים מקצועיים, אף אחד לא מתערב בהם.

<חיים גבאי: אני אדבר עם גילה, ביום ראשון יש לנו ועדת היגוי.

אברהם נגוסה: כן, גילה נגר, היא מרכזת את התכנית.

<חיים גבאי: אין בעיה, אני רושם לעצמי, בסדר גמור.

אברהם נגוסה: כן, זו הנקודה.

אברהם נגוסה: אני חושב שזה משרד ראש הממשלה.

אברהם נגוסה: נכון, אנחנו ביקשנו, דרשנו שמשרד ראש הממשלה יתכלל את כל התכניות, זה מעל עשר תכניות שאושרו בכל מיני תחומים במשרד ראש הממשלה יש צוות שמתכלל ומפקח על היישום, שלא תהיה בריחת תקציבים.

אברהם נגוסה: אבל מבחינת היישום, מבחינה מקצועית כל משרד אחראי.

<חיים גבאי: אין בעיה, אני אציע ביום ראשון, אם ירצה ה', שנצרת עלית תיכנס ואם זה ייכנס אז בוודאי אנחנו נשמח.

<חיים גבאי: אנחנו קיבלנו יישובים מוכתבים, אבל אם זה פררוגטיבה שלנו אז אנחנו כמובן נציע.

אברהם נגוסה: ברשותך, אני אגיד לעירייה, שיהיה לכם את המידע, זה לא רק חינוך, יש גם רווחה.

<אלכס גדלקין: אפשר לקבל - - -

<חיים גבאי: אני אתן לך, יש לי חומר מסודר.

אברהם נגוסה: יש גם רווחה.

אברהם נגוסה: אני רוצה להרחיב כדי שתדעו ותדרשו.

אברהם נגוסה: התכנית היא לארבע שנים בתחום החינוך, תחום הרווחה, בריאות, תעסוקה.

אברהם נגוסה: התעסוקה, להכשיר ולהשים, הכשרה והשמה.

אברהם נגוסה: כמובן גם אקדמאים שנציבות שירות המדינה משלבים אותם.

<קריאה: מה שנקרא צוערים?

אברהם נגוסה: לא, אקדמאים.

אברהם נגוסה: צוערים זה משרד החוץ, לא?

<קריאה: לא, יש צוערים בשירות המדינה.

אברהם נגוסה: שירות המדינה מוציא מכרז ליוצאי אתיופיה ואז מי שאקדמאי מתמודד.

אברהם נגוסה: בשנה נציבות שירות המדינה משלבת 80 בשנה מיוצאי אתיופיה.

אברהם נגוסה: ב-2016 עמדו לפי המכסה, שילבו 80 במשרדי הממשלה.

אברהם נגוסה: ב-2017 עכשיו צריכים.

אברהם נגוסה: אם יש אקדמאים פה בנצרת עלית אז הם צריכים להשתתף במכרזים שנציבות שירות המדינה מוציאה באתר שלהם.

אברהם נגוסה: שם כתוב 'רק ליוצאי אתיופיה', מי שמתמודד זה רק יוצאי אתיופיה ולכן זה מקדם את עניין השילוב.

אברהם נגוסה: בעניין הכשרת תעסוקה, זו הכשרה של ארבע שנים, מכשירים אותם וגם עושים השמה.

אברהם נגוסה: ביטחון הפנים, בעניין סדנאות כדי לחזק את האמון עם השוטרים ועם הצעירים בעיקר.

אברהם נגוסה: יש כל מיני תכניות, בספורט למשל יש תקציב לארבע שנים, לעודד את הצעירים בכל הרשויות המקומיות, לארגן אותם, כמובן מי שרוצה, אבל הרשות המקומית, מחלקת הספורט, יכולה להיות בקשר עם משרד התרבות והספורט.

אברהם נגוסה: זו האינפורמציה שאני יכול לתת לכם כדי שתשאלו.

אברהם נגוסה: אם יש בעיות בעניין הזה, הוועדה יכולה לתת לכם עוד אינפורמציה בנושא הזה.

<בת צברי: אני רק רוצה להוסיף, בעיר נצרת עלית, גם בחטיבות הביניים וגם בבתי הספר היסודיים מופעלות תכניות תמיכה לעולים ותיקים, זאת אומרת ילדים שסיימו לקבל את השעות שלהם לאחר שנה ביסודי ושנתיים בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות מקבלים תכניות תמיכה בשעות קצה בסוף היום.

<בת צברי: יש שתי תכניות, משעולים וסל"ע, בבתי ספר יסודיים, שבהם בסוף היום בקבוצות ילדים מקבלים שעות תגבור בשפה העברית, בהטרמה לשיעורים, כל הנושא השפתי, ובחטיבות הביניים יש תכנית גם בתחום הלימודי, שיעורי עזרה ותמיכה, גם בסוף היום, בקבוצות תלמידים, וגם תכנית עוגן שנותנת מענה בפן החברתי והרגשי, מניעת נשירה סמויה של תלמידים, תמיכה, העצמה של התלמידים, הכלה של התלמידים.

<בת צברי: בחטיבות עליונות יש בקרה על הנושא של בחינות הבגרות, ילדים מקבלים את השעות, את הזכאויות, את התמיכה, עשר שנים בארץ מקבלים או בגרות מותאמת או תוספת נקודות בבחינות הבגרות.

<אלכס גדלקין: כפי שראש העיר אמר, אנחנו באמת עושים מאמצים, כפי שטניה אמרה, ביחד עם משרד הקליטה, עשינו שתי תכניות תעסוקתיות שכרגע בחתימות סופיות בשביל להפעיל אותם ולהביא קבוצות מסודרות.

<אלכס גדלקין: אם לא תהיה הטבה דרך המשרדים הרלוונטיים, משרד העלייה והקליטה ומשרד נגב וגליל, שישימו ספציפית לנצרת עלית, משהו מאוד ייחודי, יהיה מאוד קשה לשווק את נצרת עלית מול עיר כמו שיש לה ים או עיר שיש לה משהו אחר.

<אלכס גדלקין: אם לא יהיו הטבות ספציפיות, ופה ההזדמנות גם להגיד לקרן ידידות, שהם עוזרים לנו בכל מיני בעיות של עולים ולהביא את העולים, אנחנו עובדים איתם בצורה מאוד טובה ואנחנו פותחים תכניות גם איתם לטובת להביא לנצרת עלית, אם לא תהיה החלטה של הממשלה, של משרד העלייה והקליטה עם שותפים אחרים, שיהיו הטבות ספציפיות למי שיבוא לנצרת עלית, ולא חסר פה קריטריונים.

<אלכס גדלקין: מבחינת קריטריונים אנחנו בין הערים שיש לה אחוז הגירה מאוד גבוה, כל אחוז שייקח משרד ממשלתי אפשר למנות, אם לא יהיה קריטריון שרוצים לשווק את נצרת עלית, חוץ ממה שבאמת ראש העיר ציין, אם לא תהיה הטבה ספציפית, יהיה מאוד קשה להביא.

<אלכס גדלקין: לנו מאוד חשוב להביא לפה עולים, נותנים פה, שמעתם, מבחינת ליווי, אחד על אחד, ממש מלווים ליווי צמוד לכל אחד ואחת.

<אלכס גדלקין: נעשה את המקסימום שהם ייקלטו וילמדו פה.

<אלכס גדלקין: יש פה, כמו שצוין, גם תכניות תעסוקתיות וליווי בשיתוף פעולה מלא, אבל אם לא יהיה משהו ספציפי, הטבות נוספות לקליטה בנצרת עלית, זה מאוד קשה.

<אלכס גדלקין: אז לא 160, נביא 200, אבל אם יבואו משרד העלייה והקליטה ביחד עם נגב וגליל עם קריטריון, כשהיום הקריטריונים, הכול משפטי, היום העיר היחידה פה באזור שיש לה אחוז הגירה כמו נצרת עלית, שיילכו על כמה ערים, ימצאו שתיים או שלוש ערים אולי בארץ שיש להם אחוז הגירה שלילי, ורק עם הטבות נוספות לעולים נוכל להביא לפה עלייה.

<אלכס גדלקין: תודה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: חברת הכנסת קסניה, בבקשה.

קסניה סבטלובה: תודה לך, כבוד היושב ראש, ותודה לך, כבוד ראש העיר, רונן פלוט, שאני יכולה להגיד לך בכנות ואני חושבת ששותפים להרגשה הזאת חברים רבים בכנסת, כאלה שהם פה וגם כאלה שהם לא פה כרגע, אנחנו מתגעגעים אליך, אנחנו הפסדנו, נצרת עלית בהחלט הרוויחה וטוב להיות אצלך ואנחנו נחזק את הקשר הזה ותזמין אותנו.

קסניה סבטלובה: תודה על זה שאנחנו מתכנסים פה בפורום הזה.

קסניה סבטלובה: אני בהחלט רוצה לחזק את הדברים שנאמרו עכשיו על ידי אלכס מהבחינה הזאת שאנחנו באים לפה, לעיר הזאת, אני אישית מכירה את העיר הזאת כבר הרבה שנים, היו לי גם חברים שהיו פה וזהו, שהם אינם פה כבר, הם כבר לא גרים פה, הם עלו בשנות ה-90 וירדו מהעיר הזאת.

קסניה סבטלובה: כשאנחנו מסתכלים על פניו על נתונים הנתונים מדהימים, אנחנו מסתכלים על עיר עם נוף יפה, אוויר צח, תעסוקה, דיור זול, מה עוד צריך?

קסניה סבטלובה: גם מבחינת העולים וגם הזוגות הצעירים.

קסניה סבטלובה: כמובן שהתחרות קשה, תחרות מול ערים שאולי יש שם אזורי תעסוקה יותר גדולים וכל מיני צ'ופרים, ים, קרבה יותר גדולה למרכז, וגם בדיוק זה המקום של הממשלה לחבר את הפריפריה למרכז.

קסניה סבטלובה: אנחנו מדינה קטנטונת, אנחנו לא קנדה פה, אנחנו לא יכולים לאפשר לעצמנו שתהיה לנו, לא פריפריה חברתית ולא פריפריה גיאוגרפית, אנחנו פשוט לא מספיק גדולים כדי שתהיה לנו פריפריה בכלל.

קסניה סבטלובה: זה כמובן גם עניין של נגישות, אופציות לצעירים, לא רק עניין של תעסוקה.

קסניה סבטלובה: אנשים רוצים גם עוד משהו, שיהיה להם פנאי, שיהיו להם דברים כאלה.

קסניה סבטלובה: כאן זה התפקיד של הממשלה, גם לצ'פר את העולים שמגיעים לכאן, אנחנו יודעים איך הדברים האלה קורים.

קסניה סבטלובה: למשל בקנדה, שהתופעה, בעיניי המאוד שלילית והמסוכנת, של ירידה מהארץ שלנו, גם של כאלה שעלו פה בשנות ה-90 ורבים מהם הם חברים שלי שעזבו בגלל תנאים כאלה ואחרים ועשו את ההחלטה הזאת, איך מושכים אותם לקצה הכי הכי מרוחק של קנדה, לוויניפג, למשל, שזו עיר שהממוצע של המעלות שם זה מינוס 50 מעלות, בחורף, אז איך מושכים אותם לשם?

קסניה סבטלובה: נותנים להם דברים מדהימים, בתחום של חינוך, גם כמה חודשים של שכירות, על חשבון הקהילה היהודית, זה במקרה שם לא הממשלה, אבל גם הממשלה משתתפת.

קסניה סבטלובה: אז אנחנו שמענו עכשיו מרונן שגם פה יש דירות קלט, אבל אפשר להרחיב את הדברים האלה.

קסניה סבטלובה: אני חושבת שאנחנו פה כולנו שמחים לעבוד איתך ולחשוב ביחד ברצינות איך אנחנו יכולים לעשות למען נצרת עלית כדי שהתופעה הזאת של ירידה תיפסק ויבואו לפה באמת עולים מכל המדינות.

קסניה סבטלובה: אני מאוד שמחה לשמוע על משפחה של עולים שהיו פה בקשר מאוד ישיר עם הנציגים והנציגות של העיר ושמרו על הקשר החם איתם.

קסניה סבטלובה: זה הפטנט להביא את האנשים לפה, אבל צריך גם עוד אקסטרה.

קסניה סבטלובה: כשישבנו איתך לפני המפגש אז דיברנו על דברים שהיו זמינים לעולים כאשר אני הגעתי ארצה, בתחילת שנות ה-90, אז היו כל מיני הטבות בתחום של מכשירי חשמל, דברים שאנשים זקוקים להם, כי באים בהרבה מאוד מקרים מארצות מצוקה בלי שום הון התחלתי.

קסניה סבטלובה: אז היה לכולם ועכשיו אנחנו נמצאים במצב כזה שבאמת יש פחות עלייה ויותר אפשרות לתת לכל אחד.

קסניה סבטלובה: איך אנחנו מושכים את העולים למקומות שהם פחות מוכרים?

קסניה סבטלובה: אנחנו כבר לא בשנות ה-50 שהיו פשוט זורקים את העולים לאמצע שום מקום ואומרים 'יאללה, אתה תחיה פה', 'ירוחם?

קסניה סבטלובה: נפלא, זהו, זה הבית החדש שלך'.

קסניה סבטלובה: אנשים יודעים עכשיו להשתמש באינטרנט, יש להם חברים פה, הם צריכים לדעת שזה המקום שבאמת יכול לתת להם התחלה מצוינת.

קסניה סבטלובה: ובמשפט אחרון אני יכולה להגיד על עצמי, אני עליתי לירושלים, אני לא מצטערת על זה בכלל, זו עיר מדהימה, אבל זו העיר היחידה שהכרנו אותה בישראל.

קסניה סבטלובה: זאת אומרת עלינו לעיר שעליה ידענו, אמא שלי ידעה שירושלים זה בירת ישראל, חוץ מזה לא היה מידע כל כך, אז עלינו לשם.

קסניה סבטלובה: והאמת היא שהיה מאוד קשה, כי כשבאים הרבה עולים לאיזה שהוא מקום, אז שמה יש יותר תחרות, גם על מקומות עבודה, גם פחות תשומת לב ממשרד הקליטה או מהמשרדים הרלוונטיים.

קסניה סבטלובה: עיר יותר קטנה, עיר יותר אינטימית, אני עכשיו מבינה, אחרי 25 שנים בארץ, עד כמה חברים שלי שנקלטו בערים כמו נצרת עלית עברו דרך אחרת לגמרי, לא דרך חתחתים כמו בעיר הגדולה.

קסניה סבטלובה: אז מהבחינה הזאת, מה שצריך מאיתנו, אנחנו גם נשאיר את כתובת האי-מייל, טלפון, הכול, מה שצריך מאיתנו אנחנו תמיד נשמח, כדי לעשות יחסי ציבור יותר טובים לעיר, להיפטר מהסטיגמות של, אוקיי, מה זה ערים בצפון, מה יש שם?

קסניה סבטלובה: אני חושבת שהרבה אנשים פשוט לא יודעים, גם כאלה שחיים בתוך מדינת ישראל.

קסניה סבטלובה: תיעזרו בנו ואנחנו פה איתכם, תודה.

<רונן פלוט: תודה רבה לך.

אברהם נגוסה: יש אנשים שרוצים לדבר, גם משרד החינוך, אני יודע שהם רוצים להשלים.

אברהם נגוסה: אולי משרד החינוך, תשלימו בקיצור ואז אני רוצה לתת לקרן הידידות, אם יש נציג, נשמע גם מהארגונים הלא ממשלתיים.

אברהם נגוסה: בבקשה.

<דיאנה ארליך: אני מדברת מטעם משרד החינוך, חינוך מבוגרים, כלומר האולפנים, בעצם התשתית.

<דיאנה ארליך: כל הזמן מדברים על תעסוקה וכמה חשובה התעסוקה, אבל אנחנו יודעים שתעסוקה ללא שפה היא תעסוקה שבסופו של דבר נשארים במקום אחד ולא מתקדמים.

<דיאנה ארליך: יש פער בין מספר העולים שמגיעים לבין מספר העולים שמגיעים לאולפן ביום הראשון.

<דיאנה ארליך: יש מין תחושה כזאת שמה שחשוב לעולים זה קודם למצוא עבודה ולא קודם להתקדם בשפה ואז יש איזה שהיא בעיה שאנחנו רואים.

<דיאנה ארליך: כמובן שאנחנו גם רואים את הנשירה, זה לא רק בנצרת, זה בכל הערים בארץ, אבל כרגע שמעתי פה המון על נושא התעסוקה ותעסוקה מקצועית וכשיש תעסוקה מקצועית ללא שפה זה לא הולך.

<דיאנה ארליך: אני חושבת שצריך לשים לב לדברים האלה.

<דיאנה ארליך: רוב האנשים שיושבים פה הם עולים חדשים לשעבר ויודעים שללא השפה לא היו מגיעים לאן שהם מגיעים היום.

<דיאנה ארליך: בנצרת עלית, רציתי קצת נתונים, מספטמבר נפתחו פה ארבע כיתות, שלוש כיתות של צעירים וכיתת פנסיונרים ואנחנו מחכים עכשיו במאי לעוד שלוש כיתות של בני מנשה, בברכה.

<דיאנה ארליך: אנחנו מוכנים גם מבחינת התכניות ואני מקווה שהקשר שלנו יהיה יותר הדוק מבחינת השפה.

<דיאנה ארליך: זה דבר שהוא בסיסי ובדמנו.

<סבטלנה יעקובוביץ': אני רוצה להגיב למה שאמרה דיאנה ארליך לגבי תעסוקה של עולים.

<סבטלנה יעקובוביץ': אני פרויקטורית של מדינות חמ"ע, אבל אני דוברת גם עוד שפות, אז אני קולטת את כולם, אני לא מפלה אף אחד שהוא לא דובר אפילו - - - אני רוצה להגיב למה שאמרה דיאנה לגבי תעסוקה של אנשים שלא מגיעים לאולפן.

<סבטלנה יעקובוביץ': אנשים לא מגיעים לאולפן כי לפעמים לכיתה של אולפן צריך לחכות שהיא תיפתח חודש וחודש וחצי או חודשיים ואז קשה לי להכניס אותו לכיתה כשהוא צריך לחכות חודשיים וסל הקליטה שלו ייגמר בעוד חמישה חודשים ואז הוא עושה חישוב שעד שהוא יסיים ללמוד באולפן ייגמר לו סל הקליטה.

<סבטלנה יעקובוביץ': אבל אנשים שלומדים באולפן, אני כל הזמן מחפשת להם תעסוקה לשעות הערב.

<סבטלנה יעקובוביץ': אני תמיד תמיד, כרגע לא יושבים פה חבר'ה שלומדים, אבל אני תמיד נכנסת לאולפן, שואלת אותם מה שלומם, מה הבעיות שלהם, מה הם זקוקים, מה הם מחפשים, אני תמיד מחפשת עבודות, שתהיה להם תעסוקה לשעות הערב, שאף אחד לא ינשור בגלל שחסרה לו הכנסה.

אברהם נגוסה: משרד החינוך, מה הבעיה?

אברהם נגוסה: למה צריך לחכות חודשיים כדי להתחיל אולפן?

<דיאנה ארליך: מספר העולים.

<דיאנה ארליך: לעיר לא מגיעים מספיק עולים כדי לפתוח - - -

אברהם נגוסה: הבנתי, תודה.

<דיאנה ארליך: אני רוצה לסיים.

אברהם נגוסה: הזמן שלנו מוגבל, אני מבקש בתמצית.

אברהם נגוסה: בבקשה, משפט.

<דיאנה ארליך: משפט אחרון, אנחנו משתדלים במשרד החינוך לתת הטבות למספר תלמידים, לנקודות יותר קטנות בפריפריה, אבל לפעמים אין מספיק.

<אלכס גדלקין: צריך להבין את מיקומה של נצרת עלית, גם משרד העלייה וגם משרד החינוך.

<אלכס גדלקין: אם מדברים על עיר אחרת, בקרית אתא יכולים לבוא לקרית ביאליק, מנצרת עלית לא יכולים לנסוע ללמוד עברית, לא בכפר כנא ולא בעין מאהל.

<אלכס גדלקין: המיקום של נצרת עלית מאוד חשוב, לבוא לעיר אחרת הקרובה, בפקקים שיש פה והתחבורה, שציינת גם וגם ראש העיר, זה לוקח לפעמים 45 דקות.

<אלכס גדלקין: אז כולם מחכים ואז זה מה שיוצא, מה שאמרה הפרויקטורית, היא צודקת במאה אחוז.

<אלכס גדלקין: צריכים לקבל פה החלטה וזה גם המקום של הוועדה, בשני דברים שדיברתי, שנצרת עלית, מתייחסים אליה בצורה חריגה בגלל המיקום שלה, שפתיחת כיתה תהיה כשיש חמישה-שישה תלמידים פחות.

<אלכס גדלקין: אנחנו היום גם יודעים, גם מול הסוכנות וגם מול קרן הידידות, מה צפי ההגעה של עולים במהלך של החודש הקרוב.

<אלכס גדלקין: באותו זמן שמחכים אותם עולים לאולפן חודש וחצי או חודשיים הם נקלטים למקום עבודה והם שמים איקס על האולפן, הם אומרים 'מה אני צריך אולפן?

<אלכס גדלקין: אני כבר נקלטתי לעבודה ואני עובד'.

<אלכס גדלקין: ופה באמת זה מקום של הוועדה לקחת ולהגיד שידונו על נצרת עלית ויחריגו אותה בנושא של האולפן.

אברהם נגוסה: מבחינה מעשית, אם אין מספיק אנשים לכיתה פה אתה רוצה שיביאו אנשים ממגדל העמק או מהסביבה?

<אלכס גדלקין: אף אחד לא יתחיל לנסוע.

<אלכס גדלקין: התקן 25 ואם יודעים שיש כרגע 15 או 18, פותחים אותה.

<אלכס גדלקין: לא אומר על חמישה או שישה, בטוח לא.

אברהם נגוסה: אלה הדברים שאנחנו רוצים לשמוע.

אברהם נגוסה: אני חושב שלחכות ל-25, זה לא נראה לי.

אברהם נגוסה: אנחנו צריכים לדבר במשרד החינוך.

אברהם נגוסה: אולי את לא הכתובת, אבל אנחנו צריכים להעלות את זה למי שמקבל את המדיניות, להוריד את המספר מ-25 למטה, ל-10, לדעתי.

<קריאה: אפשר יותר, 15.

אברהם נגוסה: בבקשה, חבר הכנסת מוטי יוגב.

מרדכי יוגב: כבוד היושב ראש, חבר הכנסת אברהם נגוסה, ראש העיר רונן פלוט וכל צוותו, אלכס, ממלא המקום והסגן, וכל הצוות העירוני ונציגי המשרדים, אני מודה שלבוא ממנכ"לות של הכנסת, להתמודד עם נצרת עלית, שהיא באמת מהאתגרים הגדולים היום במדינת ישראל, זו משימה גדולה ואני ממש מעריך אותו על זה.

מרדכי יוגב: גם אני נחשפתי לפני, עוד מעט שנתיים וחצי, זה היה בשלהי 'צוק איתן', לצורך העמוק הזה של נצרת עלית ומתוך השתדלות של מה ניתן לעשות במשימה גדולה מאוד של חיזוק דמוגרפי וחוסן חברתי, זו הכותרת ששמנו בפנינו, ועם מאמץ להשיב לעיר ולהביא לעיר משפחות צעירות, כמו מאמץ הקליטה.

מרדכי יוגב: פה אנחנו בקליטה, אנחנו נהיה בעוד שבועיים וחצי, בשבת, עם 30 ומשהו משפחות, חלקן בוגרות העיר או שואפות עם מגמה לבוא לפה.

מרדכי יוגב: אבל לא על זה.

מרדכי יוגב: באמת נצרת עלית, כולנו יודעים את זה, היא גם נבנתה כעיר מחוז, זה היה חזון של בן גוריון, כדי לייהד את הגליל, צריך להגיד את המילה הזאת בפשטות, וגם כעיר קולטת עלייה, כפי שאמר ראש העיר, ואנחנו נמצאים באיזה שהוא תהליך שבו הייתה עזיבה של צעירים.

מרדכי יוגב: נצרת עלית נמצאה באתגר גדול, דמוגרפי וחוסן חברתי.

מרדכי יוגב: אני חושב שאנחנו כוועדה צריכים לפעול בשני דברים, אחת, לנסח מכתב משותף על הצורך שהתוודענו אליו פה ובכל הפרמטרים ששמענו, לא אעלה את כל הפרטים, מיד אגע קצת, ודרישה לזירוז החלטת הממשלה בכל המובנים של לראות בנצרת עלית, כפי שאמר גם אלכס, ייחודית לחלוטין, הן כעיר קולטת עלייה והן בכל הפרמטרים שהתוודעתי אליהם בבוקר, בישיבה מכינה, בעניין גיל התושבים, הגיל הבוגר ועזיבתם של הצעירים.

מרדכי יוגב: אנחנו צריכים להוציא מכתב כזה ולהחתים עליו את כל חברי הוועדה, את אשר איתנו היום ואת אשר לא איתנו היום, את כל החברים.

מרדכי יוגב: לכולנו זה אכפת.

מרדכי יוגב: הדבר השני, אנחנו נדרוש בתוך זה גם מראש הממשלה, אני אומר לו את זה גם אישית, אתה תאמר לו את זה אישית, אנחנו ניתן לו את זה גם במכתב, לקיים פה בנצרת עלית, חגיגות ה-60, זה לא יום אחד, ישיבת ממשלה חגיגית.

מרדכי יוגב: לצורך העניין אני ביקשתי ממנו שיקיים גם בכפר עציון, לכבוד 50 שנה לשחרור, כל אחד והדעות הפוליטיות שלו.

מרדכי יוגב: באותה מידה נצרת עלית, אפילו עוד קודם, 60 שנה, במסגרת זה שבמהלך המושב הקרוב, עד הקיץ, יקיימו פה ישיבת ממשלה חגיגית וממילא יתוודע כל שר ויביא לכאן גם את מנהל המחוז שלו ויתוודע לצורך החיוני וייתן את האינפוט שלו בעוד עניין.

מרדכי יוגב: אני חושב שזה דרוש.

מרדכי יוגב: זה מה אנחנו כוועדה יכולים ללחוץ וכל אחד מאיתנו גם בדיבור הבין אישי עם האנשים.

מרדכי יוגב: אני אשתדל לעשות את זה גם עם ראש הסגל שלו, יואב הורוביץ, וגם איתו אישית.

<רונן פלוט: אני חושב שהכיוון שלך מאוד נכון, אבל אם אפשר, בסיכום הישיבה בהחלטות שלכם למצוא דרך לתת לנצרת עלית הטבה מיוחדת, וזו הפואנטה פה, הטבה מיוחדת שאפשר להציע לעולים על מנת שיבואו לפה.

<אלכס גדלקין: וכפי שציינתי, זה עונה מבחינה משפטית.

מרדכי יוגב: כשיבואו הנה נציגים אז יכול להיות, העירייה פה עושה הרבה מאמצים, יש דברים שמכירים, יש דברים שלא מכירים, יש קולות קוראים, שכל משרד ממשלה יבוא עם הקולות הקוראים שלו המתאימים, זה חשוב מאוד, דנה, להציג את כל הקולות הקוראים המתאימים.

מרדכי יוגב: לעתים לא נחשפים לחלק מהקולות הקוראים הללו ואיתם אפשר לעשות עם ארגונים מצ'ינג, אם זה קרן קימת או משרדים אחרים, או עמותות אחרות, ולהביא לעוד דברים.

מרדכי יוגב: עכשיו אני ארד מהר לכמה דברים.

מרדכי יוגב: אני אומר את זה גם לכם, לאנשי משרד החינוך, הנושא של השפות והדבר המרכזי שאנחנו מבקשים מהסוכנות ומשרד העלייה והקליטה זה לקדם כמה שיותר מהר את האולפן האינטרנטי.

מרדכי יוגב: ברור שבסדר העדיפויות בשפות של העולים היותר רבים, זה הרוסית, זה הצרפתית, זה אחר כך האמהרית, זה אחר כך - - - כנראה שהאולפן האינטרנטי לא יהיה ראשון בקוקית ולא המיזו, כי זה מאות ושם יש אלפים, אבל אולפן אינטרנטי שמביא את היהודים מברזיל עם ספרדית שהוא כבר יודע שם כשהוא עוד בבית.

מרדכי יוגב: כשהוא בא לפה, אתם ציינתם את הפחת, ברגע שהוא מצא עבודה אז הוא נאחז בעבודה והוא עוזב את האולפן ואחר כך קשה לו בכל יתר התחומים.

מרדכי יוגב: זה בעיניי היעד המרכזי של פרויקט משותף של משרד העלייה והקליטה והסוכנות, לפתוח אולפן אינטרנטי בשפות.

מרדכי יוגב: אם הוא יהיה באנגלית אז גם בהודו יוכלו להיכנס אליו וללמוד באנגלית, כי חלק דוברי אנגלית.

מרדכי יוגב: הדבר השני, בדיור.

מרדכי יוגב: אנחנו נפעל מול משרד הבינוי והשיכון, אנחנו צריכים לחשוב יותר רחב, להחיל על כל העולים שעולים בלי הון עצמי, איך מדינת ישראל נותנת להם איזה שהוא סל של הון עצמי.

מרדכי יוגב: ברור שיש גם ישראלים כאלה, גם חלק מילדינו כאלה, יש לי בזה מחשבה יותר רחבה, אני לא רוצה להאריך כרגע, נושא של הון עצמי לעולים, כפי שיש לאתיופים.

מרדכי יוגב: לפעמים המצוין הוא האויב של הטוב מאוד, אז אנחנו מדברים כרגע על נושא בני המנשה כי המאפיינים מאוד דומים בדברים שונים.

מרדכי יוגב: לגבי הפנייה הישירה שלך לנושא קהילת סרסל, אני אפנה למגשר שאני מכיר, יהודי בשם שלום ואך, שאני אבקש את הסיוע שלו בעניין.

מרדכי יוגב: ואני אומר לכולנו, נצרת עלית באמת ייחודית וראשונה בכל פרמטר, חריגה, צריך כוועדה במכתב שלנו להדגיש את זה.

מרדכי יוגב: אם נצליח להביא לתשומת ליבם של כלל השרים.

מרדכי יוגב: דבר אחרון, התכנית לפיתוח הגליל, היא משום מה מתעכבת עוד, כיושב ראש השדולה לצפון, חיפשנו לפני הפגישה את איתן דנגוט, לדעת איפה תכנית העבודה ואיך זה מתקדם.

מרדכי יוגב: מדובר ב-15 מיליארד לחמש שנים ועוד 9 מיליארד של משרד הביטחון לתשע שנים.

מרדכי יוגב: משרד הביטחון, אני שם טיפה יותר בקי, זה העתקת המש"אות, כפי שאמר ראש העיר, שלושה מרכזי שיקום ואחזקה, שהיום הם ברזליות יותר, בצריפין, בתל השומר ובטירה, יעברו לפה למש"א מתקדם טכנולוגית, הייטקית, בתחומי נצרת עלית.

מרדכי יוגב: עיקר התעסוקה שם זה צבא, קרי זה יהודים והאוכלוסיות המשרתות, בדואיות, צ'רקסיות ודרוזים וכו', ממילא כל מה שקשור בדיוק קונקרטי לדבר.

מרדכי יוגב: זו תכנית שכרגע מדברים בה לשש שנים.

מרדכי יוגב: עדיין, ככל שיבוא לפה שר הביטחון גם בישיבת הממשלה, והדבר הזה, 'איפה תכנית העבודה?

מרדכי יוגב: ' חייב להיות כל הזמן על סדר היום.

מרדכי יוגב: צה"ל עסוק בירידה לנגב ואנחנו שמנו את זה על סדר היום כמעט בכוח עם המנכ"ל הנוכחי, אודי אדם, הוא מנכ"ל טוב, אבל הוא עוד לא הצליח לצאת מהירידה לנגב והוא אמר 'אני אגמור את הירידה לנגב ואני אדבר על עלייה לצפון'.

מרדכי יוגב: אז כל הזמן צריך שאנחנו כוועדה נהיה קטליזטור ויכול להיות שאנחנו גם צריכים להביא - - - לא עשיתי אותך ועדה לבניית צפון, אני חושב שנצרת עלית בעניין הזה צריכה ישיבות ייחודיות.

מרדכי יוגב: ובזה אני אסיים, ישיבה ייחודית כישיבת מעקב על נצרת עלית כעיר קולטת עלייה ייחודית.

מרדכי יוגב: גם כן בסוף המושב.

מרדכי יוגב: אנחנו נוכל ולהביא את כל נציגי הממשלה, זה מה שאני תמיד אומר, איפה נציגי המל"ג שיתרמו את חלקם לסטודנטים שיתרמו את חלקם לסטודנטים פה מכל העדות?

מרדכי יוגב: איפה נציגי הדיור והשיכון?

מרדכי יוגב: שלא ייעלמו לנו.

מרדכי יוגב: כולל סמנכ"ל או מנכ"ל משרד רוה"מ, צריך להזמין את המנכ"ל.

מרדכי יוגב: וכולנו חיילים בעניין הזה של נצרת עלית, בעזרת ה'.

אברהם נגוסה: תודה.

אברהם נגוסה: לפני שאני אסכם את הדיון אני רוצה לשמוע את נציג קרן הידידות, מה התרומה שלהם והאם יש אתגרים בשיתוף הפעולה כדי לקדם את קליטת העולים?

אברהם נגוסה: אנחנו נשמע בקיצור, תכניס אותנו לנושא.

אברהם נגוסה: עופר דהן.

<עופר דהן: קשה לנו להאריך, גם מבחינת הזמן, אבל קודם כל תודה על ההתכנסות הזאת של ועדת העלייה והקליטה כאן בנצרת עלית, אני חושב שזה חשוב מאוד.

<עופר דהן: אני רוצה להודות גם לך, חבר הכנסת אברהם נגוסה, אני לא יודע אם כולם יודעים, אבל חבר הכנסת אברהם נגוסה פעיל בנושא עלייה וקליטה שנים רבות מאוד והייתה לי הזכות גם להכיר בגלגולים קודמים.

<עופר דהן: אין ספק, אנחנו לא השחקן המרכזי כאן, אבל אנחנו כן מזהים שיש פה תנופה אדירה כאן, אבל אנחנו כן מזהים שיש פה תנופה אדירה בכל נושא של קידום של העלייה והקליטה בעיר.

<עופר דהן: אנחנו רואים את המעורבות של הרבה מאוד אנשים, גם פה בישיבה הזאת וגם כאלה שלא נמצאים כאן והכול מובל על ידי מנהיגות של ראש העיר, מר רונן פלוט, רואים את המנהיגות, רואים את ההובלה, רואים את התנופה, רואים הרבה עשייה בהרבה מאוד תחומים.

<עופר דהן: אין ספק גם שמי שעוסק, בסוף היום, וזה דבר שהוא משמעותי, בקליטת עלייה זה הרשויות, אי אפשר לברוח מזה, הם הכוח המניע, הם אלה שמפעילים, גם מי שהוא נציג ממשלתי כזה או אחר.

<עופר דהן: לנו הייתה את הזכות להיות שותפים להגעה של 96 עולים עד ככה לנצרת עלית, אנחנו ארגון צעיר יחסית, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה ממלא עם העיר, אלכס גדלקין, טניה, סבטה ועוד רבים אחרים כאן, אנחנו עובדים איתם בשיתוף פעולה מלא.

<עופר דהן: הגדרנו את נצרת עלית כעיר שהיא יעד מבחינתנו ואפילו שמנו פה נציגה של הקרן לידידות, פה בעיר נצרת עלית, שעובדת בשיתוף פעולה עם כלל המחלקות של העירייה.

<עופר דהן: מתוך אותם 96 עולים 22 בתי אב קיבלו סיוע מיוחד של הקרן לידידות על מנת לשפר את היכולת שלהם להיקלט בעיר.

<עופר דהן: אנחנו מזמינים את נציגי העירייה להשתתף בפעילות שלנו בחוץ לארץ על מנת לספר על העיר ועל היכולות שלה ועל הקליטה שלה ואנחנו עכשיו נמצאים בתהליך של מעורבות בהרחבת היכולת בקליטת העולים, בדירות קלט בתוך העיר ובדרכים נוספות, בפרסום של העיר.

<עופר דהן: שוב, אמרתי, אנחנו לא השחקן המרכזי, מדינת ישראל היא הריבון, היא השחקן המרכזי בכל הנושא הזה והזרוע הביצועית זה הרשות, אבל היום רוב המענקים הולכים לקהלי יעד בחוץ לארץ.

<עופר דהן: מגדירים מדינה מסוימת, פליטים, נותנים להם מענק קליטה מיוחד ובאיזה שהוא מקום שוכחים שהרשויות הן אלה שקולטות את העלייה, הן אלה שמתמודדות, ולכן צריך להסתכל גם בראייה של איך אנחנו מייצרים איזה שהיא תשתית ברשויות המקומיות כדי למשוך את העולים.

<עופר דהן: לא רק לתת למי שמגיע מאזור מסוים, אלא גם לאיפה אנחנו רוצים שהעולים יגיעו במדינת ישראל וזה המקום של נצרת עלית בסיפור.

<עופר דהן: תודה רבה.

אברהם נגוסה: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני חושב שמי שרצה לדבר דיבר, הזמן שלנו עכשיו לסכם את הדיון.

אברהם נגוסה: קודם כל שוב להודות לראש העיר ולצוות של העירייה, כמובן גם לנציגי משרדי הממשלה וארגונים אחרים, נציגי עולים, שהגעתם לדיון הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו שמענו מכבוד ראש העיר על הפעילות של העיר בקליטת העולים מארבע כנפות תבל.

אברהם נגוסה: אנחנו התרשמנו מאוד מהעבודה הנפלאה והמוצלחת בקליטת העלייה פה בעיר, שמענו נציגי עולים, שמענו את הנציגים של הצוות המקצועי של העירייה, משרדי הממשלה ואנחנו רואים את שיתוף הפעולה שבדרך כלל לא כל כך קיים ואני רואה שבעיר הזאת, כנראה זה בגלל ראש העיר, שיתוף פעולה שהולך ממש בצורה מוצלחת.

אברהם נגוסה: אנחנו מאוד מברכים על שיתוף הפעולה והעבודה שכל הגורמים עושים במשימה הלאומית של קליטת עלייה.

אברהם נגוסה: זה מאוד חשוב לנו להגיע לפה, להתרשם ואני אומר שיש לנו עיר שהיא מודל לחיקוי, שרשויות מקומיות בכל הארץ יכולים לבוא וללמוד איך קולטים עלייה במדינת ישראל ואיך עובדים בשיתוף פעולה על מנת לקדם את העולים החדשים.

אברהם נגוסה: שמענו גם את האתגרים, שהדור הצעיר בורח מפה, לכן העיר צריכה תמיכה ממשלתית כדי להשאיר את הדור הצעיר וגם את העולים החדשים פה.

אברהם נגוסה: זה לא רק קליטה ראשונה, שייבנו את ביתם פה בעיר נצרת עלית.

אברהם נגוסה: אנחנו שמענו גם על האתגר שקיים בעניין השפה, לימוד השפה העברית.

אברהם נגוסה: וכתוצאה מכל הדברים ששמענו הוועדה מחליטה, אחת, הוועדה מברכת ומשבחת את ראש העיר והצוות המקצועי פה בעירייה על העבודה המוצלחת שהם עושים בקליטת העלייה.

אברהם נגוסה: שתיים, אנחנו באמת שמחים להיות פה ולהשתתף בחגיגה של 60 שנה להיווסדה של העיר נצרת עלית ואני מצטרף לקריאה של חברי, חבר הכנסת מוטי יוגב, שהממשלה צריכה גם להצטרף לחגיגה ולקיים ישיבת ממשלה, לפחות אחת, פה כדי לתת ביטוי חשוב מאוד לחיזוקה של העיר פה בצפון.

אברהם נגוסה: הדבר השלישי, כיוון ששמענו אתגרים פה העירייה צריכה לקבל הטבות מיוחדות על מנת לחזק, בקליטת העלייה, בתחום הדיור, בתחום התעסוקה, בתחום החינוך.

אברהם נגוסה: מאוד חשוב שהעירייה תקבל הטבות מיוחדות ממשרדי הממשלה הרלוונטיים.

אברהם נגוסה: ארבע, הוועדה קוראת למשרד החינוך, במיוחד למחלקה לחינוך מבוגרים, להוריד את המכסה לצורך פתיחת אולפן מ-25 ל-10.

אברהם נגוסה: אני אומר שאם יש עשרה עולים חדשים ניתן לפתוח ולא לחכות חודשיים ולכן אני קורא, לא רק למשרד החינוך, גם למשרד העלייה והקליטה, כשותף בנושא הזה.

אברהם נגוסה: אנחנו נוציא מכתב גם לשרת הקליטה וגם לשר החינוך בהתאם להחלטה.

אברהם נגוסה: אני חושב שאני מצטרף גם להצעתו של חבר הכנסת מוטי יוגב, זו כמובן החלטה של הוועדה, חשוב מאוד לקדם את התכנית לפיתוח הצפון ולכלול ערים כמו נצרת עלית לתכנית הלאומית המתוכננת.

אברהם נגוסה: נקיים ישיבת המשך בוועדת העלייה והקליטה בכנסת כדיון מיוחד בעניין של קליטת העולים בנצרת עלית.

אברהם נגוסה: נעשה את זה במושב הבא, נקיים את הדיון, נזמין את ראש העיר, נזמין את המשרדים הרלוונטיים.

אברהם נגוסה: אנחנו נעשה מאמץ ונזמין לפחות את המנכ"לים, אם לא השרים, ונקיים את הדיון המיוחד בכנסת, כמובן אנשי הצוות גם יכולים להצטרף לראש העיר.

אברהם נגוסה: אני חושב שהמשימה של קליטת עלייה היא משימה לאומית, מדינת ישראל זקוקה להרבה עולים חדשים כדי לחזק אותה כמדינה יהודית ודמוקרטית.

אברהם נגוסה: יש אתגרים בקליטת העלייה, אבל אני חושב שזו חובתה של המדינה להתמודד עם האתגרים האלה ולחזק את האוכלוסייה היהודית במדינת ישראל.

אברהם נגוסה: זו הדרך היחידה שאנחנו רואים כדי לעודד עלייה מכל המדינות למדינת ישראל.

אברהם נגוסה: אני רואה שגם עיריית נצרת עלית עושה את הדבר הזה, שמענו שנסעתם לחוץ לארץ כדי לעודד עלייה, זה מבורך, אנחנו מצטרפים לעשייה כזו והוועדה קוראת בנושא הזה גם להתקדם.

אברהם נגוסה: תודה לכל המשתתפים ואני סוגר את הדיון.

אברהם נגוסה: תודה.