הוועדה המיוחדת לצדק חלוקתי ולשוויון חברתי, כנסת 20, פרוטוקול מספר 90, 2017-07-25 11:30

מכלוף מיקי זוהר: שלום, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לצדק חלוקתי ושוויון חברתי.

מכלוף מיקי זוהר: הנושא שלפנינו היום: בחינת תקציבי האוכלוסייה הערבית ותקציב המדינה 2017.

מכלוף מיקי זוהר: מדינת ישראל היא מדינה שחיים בה יהודים וערבים בעלי זכויות שוות.

מכלוף מיקי זוהר: כפי שאנחנו מצפים מכל ערביי ישראל, לשמור על מדינת ישראל ולכבד את חוקיה וערכיה, כך אנחנו מחויבים לתת להם את היכולת לחיות פה בשלום, בשגשוג ובפריחה כלכלית.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו לא רואים את העניין הזה כמשהו פשוט.

מכלוף מיקי זוהר: יש מורכבות לא פשוטה ואנחנו גם עדים להרבה מקומות שקיים קיפוח.

מכלוף מיקי זוהר: מנגד, באותה נשימה אנחנו גם אומרים, כדי לייצב את החברה הערבית ולאפשר לה לשגשג ולפרוח במדינה צריכים לשמור על דו-קיום, שמתבטא באמת בכבוד הדדי בין האוכלוסיות, משהו שנשמר שנים ארוכות במדינת ישראל, אני חייב לציין, עוד מקום המדינה.

מכלוף מיקי זוהר: אחרי שאנחנו הגענו חזרה פה לארצנו, הערבים במדינת ישראל ידעו לכבד אותנו ואנחנו ידענו לכבד אותם וחיינו בשלום ובנחת שנים רבות, כפי שגם קורה היום.

מכלוף מיקי זוהר: יש עימותים, יש ויכוחים, יש חילוקי דעות, ובדמוקרטיה אפשר לפתור חילוקי דעות בשיח, בהעברת מסרים ובדיאלוג, ובטח לא במאבקים, גם לא אלימים, בטוח שלא, וגם לא פוליטיים, לא שם אנחנו לא צריכים למצוא את עצמנו, ולכן היה חשוב לי לקיים את הדיון הזה, לבקשתו של חברי, ח"כ אחמד טיבי.

מכלוף מיקי זוהר: חבר הכנסת טיבי פעיל רבות כמובן למען האוכלוסייה הערבית, אנחנו יודעים את זה, יחד עם חברי הכנסת הנוספים של הרשימה המשותפת.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו כל הזמן בעימותים לא נגמרים.

מכלוף מיקי זוהר: גם אני מתעמת הרבה עם חברי הרשימה המשותפת, אבל ברמה האידיאולוגית, ברמה העקרונית, שאני כל הזמן מבקש מכל הרשימה לעסוק בענייני ערביי ישראל ולא לעסוק בסוגיות הפלסטיניות.

מכלוף מיקי זוהר: אז יש לנו ויכוחים על זה לפעמים, לפעמים מוצדקים ולפעמים לא, אני כרגע לא רוצה לשפוט אף אחד, אבל אני חושב שככל שהרשימה המשותפת תעסוק בסוגיות של ערביי ישראל כפי שאנחנו דנים בהן היום, כך דו-הקיום יתפתח, כך יהיה שלום, כך יהיה שגשוג, כך תהיה פריחה, גם לחברה הערבית וכמובן לחברה היהודית, אחד לצד השני.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו מבינים את העניינים הללו.

מכלוף מיקי זוהר: אני מסתכל על זה בראייה הזו.

מכלוף מיקי זוהר: עמדותיי אף פעם לא הוסתרו, הן ברורות.

מכלוף מיקי זוהר: אני חושב שאנחנו צריכים לחיות פה בדו-קיום במדינה אחת, ללא הקמה של מדינה פלסטינית.

מכלוף מיקי זוהר: אני סבור שהקמה של מדינה פלסטינית תפגע גם באוכלוסייה הערבית במדינת ישראל ותפגע גם באוכלוסייה הפלסטינית, שתסבול אחר כך מדיכוי ומעוני על ידי כל משטר שיתרומם שם.

מכלוף מיקי זוהר: אלו עמדותיי ואני חושב שכדי להגשים את העמדות האלו שאני מדבר עליהן, מחובתי לאפשר, יחד עם חבריי, חברי הכנסת - - -

עבדאללה אבו מערוף: זה סעיף תקציבי ב-922?

מכלוף מיקי זוהר: לא, לא.

עבדאללה אבו מערוף: לא סעיף תקציבי?

מכלוף מיקי זוהר: אז אסור לי לדבר?

עבדאללה אבו מערוף: לא.

עבדאללה אבו מערוף: מותר לך.

עבדאללה אבו מערוף: סליחה על הערת הביניים, כבוד היושב ראש.

מכלוף מיקי זוהר: אני יושב ראש ועדה, הגעתי למעמד הרם הזה.

חנין זועבי: הדיון לא במסגרת מה שאתה אומר.

מכלוף מיקי זוהר: כן, אבל אם אני לא אוכל להגיד את דבריי במסגרת הדיון הזה - - -

חנין זועבי: זה לא מתאים לדיון הזה.

מכלוף מיקי זוהר: כן, אבל חברת הכנסת זועבי, אני לא מסכים כמעט עם שום דבר עם מה שאת חושבת, ואת כמעט לא מסכימה עם שום דבר ממה שאני חושב, אבל זו מהותה של דמוקרטיה, שכל אחד יאמר מה שהוא חושב וכאן השני יצטרך לסבול בשקט ולשמוע.

מכלוף מיקי זוהר: תאמיני לי שאת אומרת דברים לפעמים שקשה לי לשמוע, אבל אני סובל בשקט.

חנין זועבי: סליחה.

מכלוף מיקי זוהר: אז תנסי לסבול בשקט.

מכלוף מיקי זוהר: אז אני אומר שהעניין הוא מאוד מאוד פשוט.

מכלוף מיקי זוהר: כדי לאפשר את דו-הקיום במדינת ישראל, את המדינה הזו שאנחנו חושבים שהיא צריכה לקרות, אנחנו צריכים לאפשר לאוכלוסייה הערבית לקבל את ההזדמנות השווה כמו כל ילד במדינת ישראל, וזה דברים שהוועדה הוכיחה, לא בדיבורים, אלא במעשים, שאנחנו פועלים בעניין הזה, לאפשר הזדמנות שווה לכל אזרח במדינת ישראל ולא משנה מאיפה הוא הגיע.

מכלוף מיקי זוהר: הבקשה שלנו היא פשוטה, חיים משותפים בשלום ובשלווה, לא שום דבר אחר מעבר לזה.

מכלוף מיקי זוהר: ועל כן אני רוצה ומתכבד כמובן לפתוח את הדיון, כמובן שאת הדיון הזה ימשיך לנהל אחריי חבר הכנסת אחמד טיבי, מאחר והוא רצה ליזום אותו.

מכלוף מיקי זוהר: אני רק אתחיל את הדיון בקצרה.

מכלוף מיקי זוהר: אני אאפשר לחלק, איך אתה רוצה שהדיון יתחיל, חברי כנסת או אתה רוצה לשמוע קודם כל משרדי ממשלה?

אחמד טיבי: כשאתה מעביר את השלטון אליי, אני אקבע.

מכלוף מיקי זוהר: השלטון לא יעבור אליך, אבל ניהול הדיון כן.

עבדאללה אבו מערוף: ביום הקרוב לפחות.

מכלוף מיקי זוהר: לא, בכלל לא, אבל הניהול של הוועדה כן יעבור.

מכלוף מיקי זוהר: אז אני אומר, האם אתם רוצים להתחיל ממשרדי ממשלה או שמא - - -

אחמד טיבי: אני אתחיל ואחר כך אני אעביר לחברי, שותפי ליום הזה, חבר הכנסת זחאלקה.

אחמד טיבי: לאחר מכן ג'עפר פרח, מנכ"ל מוסאוא, השותף התמידי השנתי בכינוס הזה - - -

מכלוף מיקי זוהר: אז אני שם ידי על מנהלת הוועדה, שתעמוד לצדכם - - -

אחמד טיבי: תודה.

מכלוף מיקי זוהר: שעשתה עבודה נפלאה כדי לקיים היום יחד איתכם את היום הזה, אני משבח אותך על זה.

אחמד טיבי: היא עשתה עבודה מצוינת.

מכלוף מיקי זוהר: ואני סומך עליכם שבסופו של דבר בדיון הזה אתם תמצאו את הפתרונות כדי לעזור לחברה הערבית במדינת ישראל לשגשג.

מכלוף מיקי זוהר: בהצלחה.

מכלוף מיקי זוהר: (היו"ר אחמד טיבי)

אחמד טיבי: תודה רבה, ח"כ מיקי זוהר.

אחמד טיבי: סלאם עליכום, ג'מעה.

אחמד טיבי: שלום לכולם.

אחמד טיבי: זה הדיון השנתי שמתקיים כל שנה ביוזמת מרכז מוסאוא עם חברי הכנסת שהם חברים בוועדת הכספים.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה ואני חברים בוועדת הכספים ואני רוצה להודות לחבר הכנסת מיקי זוהר ולצוות הוועדה לצדק חלוקתי ושוויון חברתי שנתנו לנו את הפלטפורמה והבמה כדי לקיים את הכנס השנתי הזה בנושא של חלקה של האוכלוסייה הערבית בתקציב המדינה לשנים 2017-2018 בהקשר של החלטת הממשלה מס' 922.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות גם לראשי המועצות, לנציגי משרדי הממשלה, העמותות האזרחיות, לאורחים, לאנשי המקצוע ולכל המתעניינים, ובעיקר להודות לצוות הוועדה, שעשו עבודה מצוינת ושקדנית כדי להביא את האורחים לקיים את הכנס הזה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות לחברי, חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה, על ההשתתפות בעבודה להכנת הכנס הזה.

אחמד טיבי: אני רוצה להודות גם לצוות העוזרים הפרלמנטריים, בעיקר לעורך דין אחמד דראושה, ולאמיר ממוסאוא ולצוות מוסאוא.

אחמד טיבי: לעלי, סימן שהוא עדיין עובד, כמו שהוא עשה בכל השבועיים האחרונים.

אחמד טיבי: רבותיי, מוסאוא כדרכה גם הכינה מסמך שחובר ע"י ג'עפר פרח ואמיר טועמה.

אחמד טיבי: הנהגת הציבור הערבי, יחד עם מוסאוא והוועד הארצי של ראשי הרשויות הערביות והרשימה המשותפת, חברי הכנסת, הציגו לפני כשנתיים תכנית עבודה שדרשה הקצאה שנתית של 6.4 מיליארד שקל ליישובים הערביים, כלומר 32 מיליארד שקל ל-5 שנים או 64 מיליארד שקל ל-10 שנים.

אחמד טיבי: הממשלה דחתה את ההצעה, אפילו היא לא דנה בה בצורה רצינית, ואישרה תכנית רב שנתית, תכנית ממשלתית, בסכום כולל שנע בין 9 ל-15, לפי הודעות שונות לתקשורת, של הממשלה ודוברי הממשלה, ל-5 שנים, כלומר בין 1.8 ל-3 מיליארד ₪ בשנה.

אחמד טיבי: בהמשך הדיון נדע למה יש פער כזה במספרים.

אחמד טיבי: התקציב, תקציב המדינה ל-18'-17', מכיל תוספות מסוימות למשרדים חברתיים, אבל הוא לא עורך שינויים מהותיים לסגירת הפערים בשירותי משרדי הממשלה, לרבות לאזרחים הערביים.

אחמד טיבי: התוכנית הכלכלית הצהירה שהיא מגדילה את התקציבים החברתיים במסגרת משרד החינוך, בריאות, רווחה, מדע, תרבות וספורט, כך שההוצאה החברתית אמורה לגדול ב-27.7 מיליארד שקל עד 2019.

אחמד טיבי: התקציב ב-2017 עומד על סכום של 491 מיליארד שקל, תקציב המדינה, ובשנת 2018 צפוי לעמוד על סכום של 463 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: הצעת תקציב המדינה ל-18'-17' אושרה בישיבת הממשלה מיום 11.8 והתקבלו מספר החלטות ממשלה העוסקות באוכלוסייה הערבית, כגון החלטה מספר 1838, רכבת קלה מחיפה לנצרת, החלטה מספר 1941, קרן לצמצום פערים ברשויות המקומיות, ויש כאן ראשי רשויות שיתייחסו לזה, והחלטה מספר 1844, צמצום פערים בחינוך, החלטה מספר 1849- גיבוש תוכנית לפיתוח הצפון, והחלטה מספר 1877- תוכנית לפיתוח חברתי וכלכלי לחברה הבדואית, אך כמובן שגם החלטות אלה אינן מספקות את הצרכים של החברה הערבית לפי שיעורה היחסי באוכלוסייה, גם אם הן נוספו להחלטה דנן, החלטה 922.

אחמד טיבי: הבעיה העיקרית היא העיכוב בהעברת התקציבים במסגרת לוח הזמנים שנקבע מהתחלה ולכן באה האפליה עצמה.

אחמד טיבי: התקציבים החברתיים לפי התרשים עומדים, והוא יוצג, על 35% מהתקציב.

אחמד טיבי: אין ספק שרבים חגגו את יציאת התכנית לגבי האוכלוסייה הערבית, אבל ניתוח התקציב של מרכז מוסאוא מראה בעיקר שהתוכנית, למשל, לא תצמצם רבות את הפערים בין האוכלוסייה היהודית והאוכלוסייה הערבית, בעיקר בגלל שסכום התכנית לא מגיע אפילו ל-2% מתקציב המדינה.

אחמד טיבי: 2% בלבד.

אחמד טיבי: אמרנו שהתכנית 922 היא צעד בכיוון הנכון, זאת הייתה ההודעה הרשמית של הרשימה המשותפת, אבל כדי ליישם אותה צריך לוח זמנים, לעמוד בלוח הזמנים ולטפל בדברים שלא טופלו, וגם זה מקרטע ולא רץ.

אחמד טיבי: חלק קטן מהתקציבים הועברו לביצוע ב-2017, אבל קיים קושי לאתר את התקנות התקציביות הרלוונטיות.

אחמד טיבי: נמצאים כאן נציגי משרד האוצר והרפרנטים שיסבירו את זה.

אחמד טיבי: מי שבוחן את הסכום מנסה להבין את הפער בין 9.7 מיליארד שקל לבין 15 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: כיצד ממשלה מקבלת החלטה שהעלות שלה היא לא בדיוק ברורה?

אחמד טיבי: בדיקה מעמיקה העלתה שמשרד החינוך מסרב לבצע את החלטת הממשלה בנושא שינוי שיטת תקצוב התלמידים הערביים.

אחמד טיבי: תלמיד יהודי מקבל בכל סוגי בתי הספר סכומים גבוהים יותר מתלמיד ערבי, ומשרד החינוך, שאמור היה כחלק מהחלטת הממשלה, להסיט את התקציבים באופן דיפרנציאלי, מסרב לעשות זאת.

אחמד טיבי: הסכום השנתי עומד על 1.4 מיליארד שקל ומכאן נובע הפער.

אחמד טיבי: נדבר בהמשך על תקציב המדינה ונשים ערביות, שהן מופלות ולא מקבלות את חלקן, והתוצאה בולטת בשיעור תעסוקה נמוך בקרב הנשים הערביות בהשוואה לנשים יהודיות.

אחמד טיבי: זאת ההקדמה ואני רוצה להעביר את זכות הדיבור לחברי לכנס, חבר הכנסת ד"ר ג'מאל זחאלקה.

אחמד טיבי: בבקשה.

ג'מאל זחאלקה: תודה, אהלן.

ג'מאל זחאלקה: תקציב מדינה הוא חזות הכול, כלומר זה סיכום של כל המדיניות של הממשלה, ומספיק לקרוא תקציב של ממשלה, תקציב של מדינה, כדי לדעת בדיוק מה המדיניות האמיתית.

ג'מאל זחאלקה: הבעיה הראשונה שנתקלנו בה, שהממשלה לא נותנת לנו לקרוא את כל התקציב.

ג'מאל זחאלקה: אני ביקשתי בוועדת הכספים פירוט של תכנית 922 ב-8 ספרות.

ג'מאל זחאלקה: מה זה 8 ספרות?

ג'מאל זחאלקה: זה לא התקציב הכולל של אגף זה או אחר, שזה ב-6 ספרות, אלא תקציב ב-8 זה להגיד הקצאה ספציפית בסכום מסוים ליישוב מסוים להקצאה, איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: כסף צבוע ברור.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו רצינו ודרשנו שקיפות ביישום תכנית 922 וביישום בכלל במדינית של הממשלה, כי יש דברים שלא כלולים שם, ועדיין אנחנו לא קיבלנו את זה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר אין שקיפות ביישום התכנית, וזה מעלה חשד כבד שלא מתכוונים ליישם אפילו מה שהבטיחו, אני תיכף אגיד מה זה, ליישם אותו בפועל.

ג'מאל זחאלקה: כל עוד אנחנו לא מקבלים פירוט, מה הוקצה לכל תחום ותחום בתוכנית 922, מבחינתנו זה כאילו לא הוקצה.

ג'מאל זחאלקה: זה הבטחות באוויר ויש סיבה כנראה למשרד האוצר למה הוא לא מביא את זה, למרות שניתנה להם ארכה של שלושה חודשים להביא את הפירוט בישיבה שאני יזמתי בוועדת הכספים.

ג'מאל זחאלקה: כפי שאמר אחמד, אנחנו הוצאנו הודעה על 922 וכתבנו משפט בשני חלקים.

ג'מאל זחאלקה: החלק הראשון של המשפט, אנחנו אמרנו שזה צעד בכיוון הנכון, אבל לא מספיק.

ג'מאל זחאלקה: זה משפט, השאלה מה יותר כבד, החלק הראשון של המשפט, הצעד בכיוון הנכון או לא מספיק?

ג'מאל זחאלקה: עד היום, ולפי כל הבחינות שעשינו, זה בכלל לא מספיק.

ג'מאל זחאלקה: אם אתה משווה מצב שהיה לך, מצב עגום ויש שיפור מסוים אז זה צעד בכיוון הנכון, אבל אם אני מסתכל מה מגיע ומהו השוויון האמיתי, מאוד מאוד מאוד רחוק.

ג'מאל זחאלקה: יש דברים אפילו שהפער גדל, כי יש באותו זמן גם שיפור בציבור היהודי, כלומר ברמת החיים בציבור היהודי, אז לכן הפער גדל ולא קטן, למרות שכאילו יש הקצאה תקציבית גדולה יותר לעומת מה שהיה.

ג'מאל זחאלקה: אז אנחנו מדגישים כאן שזכותנו לשוויון מלא.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נבחן את התוכנית מנקודת מבט, לא המצב הקיים ואיזה שיפור, אלא ובעיקר מבחינת הדרישות והדברים שצריך לעשות בשביל להגיע לשוויון אמיתי.

ג'מאל זחאלקה: יגידו שצריך ללכת באופן הדרגתי, מה זה הדרגתי?

ג'מאל זחאלקה: מה יהיה בסוף 5 השנים האלה, שבהן יוקצו כל כך הרבה תקציבים, לטענת האוצר ולטענת הממשלה?

ג'מאל זחאלקה: האם יש שינוי משמעותי ואמיתי?

ג'מאל זחאלקה: כפי שנראים הדברים היום, זה לא יהיה.

ג'מאל זחאלקה: גם המעט שהוקצה, אנחנו לא רואים אותו בפרטים, וגם אם נראה אותו בפרטים, היישום בפועל יעמוד, כפי שהדברים התנהלו עד היום, על רמה מאוד נמוכה.

ג'מאל זחאלקה: כלומר זה לא יגיע, אם הקצו 10 מיליון, באמת זה ייושם, אלא היישום יהיה 7 מיליון, 6 מיליון, היישום יהיה הרבה פחות ממה שצריך.

ג'מאל זחאלקה: אני בא עם הצעה קטנה למשרד האוצר ולכל המשרדים הנוגעים בעניין והיא בואו נעשה שוויון בנושא אחד.

ג'מאל זחאלקה: אחד, רק אחד.

ג'מאל זחאלקה: בוא נבחר נושא אחד שנגיד בעוד 5 שנים יהיה שוויון בנושא הזה.

ג'מאל זחאלקה: בוא נגיד, בתי הספר היסודיים ביישובים הערביים יהיו מבחינת הרמה שלהם ומבחינת ההקצאה התקציבית ומכל הבחינות שווים לבתי ספר יהודיים.

ג'מאל זחאלקה: נקודה אחת ספציפית, בנוסף לכל, לכל מה שיש, לא במקום.

ג'מאל זחאלקה: בוא נגיד, נעשה פריצת דרך, תהיה פריצת דרך בנושא אחד.

ג'מאל זחאלקה: בוא נגיד שתהיה פריצת דרך בחינוך, כי אני חושב שהחינוך הוא מאוד חשוב, הוא מפתח להרבה דברים, בנושא שוויון בין בנים לבנות בבתי הספר, כלומר בנים יגיעו לאותה רמה של הבנות הערביות אפילו.

ג'מאל זחאלקה: דבר זה יקטין את העבריינות בצורה דרסטית, יעלה את רמת החיים.

ג'מאל זחאלקה: אבל כל הזמן כל מה שעושים כאן זה לא מדביק.

ג'מאל זחאלקה: יש פיתוח כלכלי וצמיחה כלכלית בארץ בעשור האחרון והצמיחה היא דיפרנציאלית, כלומר הצמיחה היא אצל היהודים, רמת החיים עולה, עולה, עולה שמה, ואנחנו, איך אומרים?

ג'מאל זחאלקה: הם רצים כמו הארנב ואנחנו רצים כמו הצב.

ג'מאל זחאלקה: מתקדמים קצת, אבל הפער גדל, וזה אנחנו רואים בכל התחומים.

ג'מאל זחאלקה: לכן אני חושב שהגיע הזמן קודם כל שתהיה שקיפות, שתיים, שהממשלה תבוא אלינו ותגיד מה היא תעשה עם הפער הנשאר, עם הדברים שלא נעשו, איך להגיע לשוויון אמיתי.

ג'מאל זחאלקה: ודרישה צנועה, אחרונה, שתבוא הממשלה ותגיד בנושא הזה אנחנו רוצים להגיע לשוויון.

ג'מאל זחאלקה: בתי ספר יסודיים, למשל.

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים מה זה יעשה, תארו לעצמכם שיהיה שוויון בבתי ספר יסודיים, מה זה יעשה לחטיבת הביניים, מה זה יעשה לתיכון ולאוניברסיטאות ומה זה יעשה לרמת החיים.

ג'מאל זחאלקה: זה יעשה פלאים.

ג'מאל זחאלקה: כל זמן שאנחנו תקועים במקום הזה, אחוז העוני אצלנו הוא מעל 50%, בושה וחרפה, אנחנו לא רואים מלחמה אמיתית בעוני, שלא יסבנו אותנו במילים.

ג'מאל זחאלקה: אתם יודעים מה?

ג'מאל זחאלקה: כל התוכנית הזאת, איך אומרים, שים אותה, תסתכל עליה, כאשר רמת העוני היא 55%.

ג'מאל זחאלקה: זה, איך אומרים, טיפה ביום.

ג'מאל זחאלקה: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה לח"כ ג'מאל זחאלקה.

אחמד טיבי: אני כמובן רוצה להודות לקרן פרידריך אברט וליהודית, הנציגה שלהם כאן, היא תדבר בהמשך, יהודית, מרחבָּה.

אחמד טיבי: ג'עפר פרח עכשיו, מנכ"ל מוסאוא, תפדTל.

<ג'עפר פרח: אני כבר שכנעתי אותה שתדבר לפניי.

<ג'עפר פרח: קודם כל אני רוצה להודות לכם, לוועדה ולחברי הכנסת, ד"ר אחמד טיבי וד"ר ג'מאל זחאלקה, על העבודה לארגן את המפגש הזה.

<ג'עפר פרח: אני רוצה להודות כמובן לצוות של מוסאוא ושל ועד ראשי הרשויות הערביות.

<ג'עפר פרח: אני חושב שגם ראשי הרשויות שנמצאים פה מייצגים עבודה סיזיפית שנעשתה מול משרדי ממשלה כדי להגיע למצב שבאמת יהיה שיפור מסוים בחברה הערבית.

<ג'עפר פרח: אנחנו ביחד עם קרן פרידריך אברט מנסים כבר מספיק שנים לעבוד ביחד ולבצע ביקורת ציבורית אזרחית גם על תקציב המדינה, גם על מה שלא מגיע ומה שכן מגיע לחברה הערבית, וביחד אנחנו עושים את הפגישות האלה כמעט כל שנה, ד"ר אחמד טיבי עם ועדת הכספים, עם ועדות שאתם נמצאים בה, כי אנחנו חושבים שיש חשיבות שתהיה ביקורת פרלמנטרית על ניהול תקציב המדינה מבחינת האוכלוסייה הערבית לפחות, אבל בכלל גם מבחינת כל האוכלוסיות האחרות.

<ג'עפר פרח: אני רוצה להיכנס כמה שיותר מהר כדי לאפשר גם למשרדי ממשלה להתייחס לדברים.

<ג'עפר פרח: המסגרת הכללית של תקציב המדינה, ובמיוחד התקציבים החברתיים, הם הרבה יותר מ-2 מיליארד שקל בשנה.

<ג'עפר פרח: אז בוא נסכים, אם יש מישהו פה מהאוצר, שאנחנו מדברים על אם במקרה הטוב מוקצה לאוכלוסייה הערבית בשנת 2017 2 מיליארד שקל, לאוכלוסייה הערבית מגיע הרבה יותר מ -2 מיליארד שקל בשביל להדביק חלק מהשוויון ולא לסגור פערים, וזה לא קורה.

<ג'עפר פרח: אני מברך על זה שיש החלטת ממשלה, אבל אני חושב שצריך להמשיך בפעילות אינטנסיבית בשביל שזה כן יקרה, לפחות תחום אחד, איימן, ואני מניח שיש פה גם מישהו ממשרד הכלכלה, לפחות בנושא של אזורי תעשייה, כי ראשי הרשויות שחיים על מענקי איזון לא יכולים להמשיך לחיות כל הזמן רק על מענקי האיזון ובלי מקורות הכנסה עצמיים אנחנו לא נראה פיתוח כלכלי רציני בתוך החברה הערבית.

<ג'עפר פרח: אבל אני רוצה לעבור משרד משרד וכמה שיותר מהר כדי לאפשר - - -

אחמד טיבי: אני מפסיק אותך, ג'עפר.

אחמד טיבי: אמרו לי שצריך לסיים עד 13:00.

אחמד טיבי: זאת הפתעה לא טובה כי יש עוד כינוס, ולכן אני אקצר בדיבור של הדוברים.

ג'עפר פרח: אוקיי.

ג'עפר פרח: לגבי משרד החינוך, חשוב לנו לראות התייחסות עניינית של מי שמטפל בנושא של התקצוב הדיפרנציאלי, שם יש 4.2 מיליארד שקל.

ג'עפר פרח: זה הפער בין ה-9.5 מיליארד שקל ל-15 מיליארד.

ג'עפר פרח: חשוב לנו לשמוע ממי שנמצא מטעם משרד החינוך ומשרד האוצר פה מה קורה עם התקציב כדי לסגור את הפער הקיים בנושא של החינוך הדיפרנציאלי.

ג'עפר פרח: יש החלטת ממשלה נוספת בנושא בינוי כיתות לימוד.

ג'עפר פרח: אנחנו הוצאנו בקשה לפי חוק חופש המידע, אנחנו מבקשים לדעת לפי הצרכים של האוכלוסייה הערבית, יש החלטה לבנות 17,000 כיתות לימוד ב-5 השנים הבאות, אנחנו מבקשים לדעת מה הפרוגרמה, מה סה"כ התקציבים בשביל לסגור את הפער בבינוי כיתות לימוד במגזר הערבי.

ג'עפר פרח: הנושא הנוסף, יש בשורה, סוף סוף יש חינוך לא פורמלי, תקציב לחינוך הלא פורמלי לחברה הערבית.

ג'עפר פרח: חבר'ה, מה שקורה שם, ואני חושב שראשי הרשויות יכולים להוסיף הרבה פרטים על זה, לא מספק ומצריך טיפול.

ג'עפר פרח: גם התקציב של שנת 2017, חבר הכנסת טיבי, שאמור להתחיל כבר בספטמבר, גם התקציב הזה עוד לא עבר, לא את האוצר ולא בוועדת הכספים.

ג'עפר פרח: הנושא של הנגשת ההשכלה הגבוהה.

ג'עפר פרח: אנחנו נפגשו עם המועצה להשכלה הגבוהה.

ג'עפר פרח: אני מציע שערן ???

ג'עפר פרח: תציע איפה בעצם, לקראת פתיחת שנת הלימודים, איפה התקציב שלכם לקראת השנה הבאה.

ג'עפר פרח: בנושא של ההכשרות המקצועיות, אחד הדברים שלא קיימים בהחלטת הממשלה בצורה רצינית זה הכשרות מקצועיות.

ג'עפר פרח: יש כלים ישנים, שחלקם מתאימים, אבל לא מספקים בשביל לשלב במיוחד נשים וצעירים בתוך שוק התעסוקה.

ג'עפר פרח: הנושא הנוסף שאנחנו מתייחסים אליו בנושא משרד הכלכלה זה הנושא של אזורי תעשייה.

ג'עפר פרח: חשוב לנו לראות מיליארד שקל מסומנים.

ג'עפר פרח: לא להגיד לנו שיש מספיק אזורי תעשייה אצל היהודים, אנחנו יודעים שיש אקסטרה אזורי תעשייה בציפורית.

ג'עפר פרח: ההכנסה מאזורי התעשייה בציפורית הולכים לנצרת עלית.

ג'עפר פרח: יש בנצרת עלית כמה וכמה אזורי תעשייה.

ג'עפר פרח: זה לא מאפשר למשהד ולראמה ולכפר כנא לייצר הכנסות עצמיות.

ג'עפר פרח: בנושא של משרד השיכון.

ג'עפר פרח: אני יודע שיוסי הציג תכנית כמעט מושלמת גם לראשי הרשויות.

ג'עפר פרח: אני חושב שחשוב לראות את התכנית הזאת, לדון בה לעומק, אבל יש תחושה שהכסף עדיין לא יוצא.

ג'עפר פרח: אנחנו נשמח היום לשמוע איפה זה עומד גם בבניית מוסדות לימוד, גם בפיתוח שכונות חדשות וסבסוד קרקעות, גם את ההשקעה בחיזוק הוועדות המקומיות, אני יודע שזה לא התחום שלך, אבל מינהל מקרקעי ישראל עם חוק קמיניץ, הייתה התחייבות שישקיעו בכל הנושא של התכנון כדי לסיים את הבעיה, לא את האכיפה, ליצור מלאי מספיק מתוכנן של שכונות חדשות.

ג'עפר פרח: וגם הנושא של שיקום ופיתוח שכונות ותיקות, שהוא צוואר בקבוק בעצם שלצערנו לא קיבל - - - אתה עושה ככה כי אתה יודע שאין שם מספיק כסף, ואני לא יודע אם יש מישהו שמגיע משיקום שכונות למפגש הזה, אבל זה אחד הנושאים שאנחנו יודעים שזקוקים לטיפול בתוך החברה הערבית.

ג'עפר פרח: גם בנושא של הקרן לשטחים פתוחים.

ג'עפר פרח: היה מכרז, לא ברור כמה כסף באמת יצא.

ג'עפר פרח: הנושא של תכנון מתארי וכל הנושא של החברות המנהלות.

ג'עפר פרח: הרושם שלנו, שאנחנו עובדים להשיג כסף, חברי הכנסת, אבל בסופו של דבר רוב המנהלים של הפרויקטים בתוך החברה הערבית הם גופים יהודיים שמנהלים טוב יותר כנראה או מישהו חושב שהם מנהלים יותר טוב את החברה הערבית.

ג'עפר פרח: הנושא של משרד הפנים ומענקי האיזון.

ג'עפר פרח: היה שינוי מסוים שלא מספק את הצרכים, את הדרישות של הרשויות המקומיות הערביות, בנושא של התרבות הערבית.

ג'עפר פרח: היה לנו עתירה שם, חבר'ה, הכסף במשרד התרבות עלה לכמעט מיליארד שקל.

ג'עפר פרח: הכסף המיועד לאוכלוסייה הערבית בתקנה, אני רואה שלובנא נמצאת פה, תקנה המיועדת לאוכלוסייה הערבית, הוא יעמוד על 29 מיליון שקל, עם הרשויות, תקנת סל"ע וכו', זה לא יגיע ליותר מ-50 מיליון שקל.

ג'עפר פרח: זה לא ייצוג הולם של התרבות הערבית בתקציב של משרד התרבות.

ג'עפר פרח: יש החלטה גם בבית המשפט, היה סיכום שתהיה בחינה מערכתית של תקציבי התמיכה במוסדות תרבות ערביים.

ג'עפר פרח: במינהל הספורט, נושא שזועק, אין כמעט יישוב, חברות שלא מבקשים תוספת רצינית גם להקמת מתקני ספורט וגם למימון פעילות של קבוצות ספורט.

ג'עפר פרח: בנושא של תחבורה ציבורית.

ג'עפר פרח: אני מבין, אנחנו נפגשנו בחוץ גם בנושא של תחבורה ציבורית, יש פער - - -

ג'מאל זחאלקה: מה הדרישה בנושא הספורט?

<ג'עפר פרח: גם מבחינת מתקנים, המתקנים הקיימים - - -

ג'מאל זחאלקה: מה הדרישה מבחינה תקציבית?

<ג'עפר פרח: הדרישה התקציבית, אנחנו דיברנו על 50 מיליון שקל מימון של קבוצות ספורט בחברה הערבית, ובנוסף לזה תקצוב הולם בנושא של תקצוב של מתקני ספורט- - -

ג'מאל זחאלקה: מישהו יכול לענות על השאלה של הספורט?

<קריאה: יש, יש.

ג'מאל זחאלקה: אוקיי.

ג'מאל זחאלקה: בסדר.

<ג'עפר פרח: בנושא של התחבורה הציבורית, הייתה התחייבות שזה יעלה מ-100 מיליון ₪ בשנת 2016 עד שיגיע למיליארד וחצי, מיליארד ₪ סבסוד.

<ג'עפר פרח: הסבסוד היום לתחבורה ציבורית זה 5.2 מיליארד ₪ בשנה סובסידיה, אנחנו מקבלים מזה 8% רק.

<ג'עפר פרח: כדי להגיע לסגירה של הפערים צריך גם לחבר 30 יישובים נוספים.

<ג'עפר פרח: חשוב לשמוע, החיבור של היישובים הנוספים לתחבורה ציבורית והתגבור של התחבורה הציבורית, איך הוא מתקדם.

<ג'עפר פרח: גם בנושא של התשתית, כבישים בין עירוניים.

<ג'עפר פרח: הרושם שלנו הוא שהתקציב, 220 מיליון שקל שהיו אמורים להגיע, לא רואה את רשרש פה, מישהו ממשרד התחבורה שעוסק בזה, אבל זה משהו חשוב שהתחושה שלנו שהוא לא מתקדם מסיבות שונות.

<ג'עפר פרח: הנושא של בטיחות בדרכים, כמובן נושא שאנחנו משלמים מחיר יקר בנושא של בטיחות בדרכים.

<ג'עפר פרח: נושא נוסף שאין לנו תחושה שזז זה הנושא של משרד המשפטים, רישום, פרצלציה וכל הנושא של רישום קרקעות, במיוחד מינוי של צוותים ערביים שיודעים את המצב הייחודי בתוך היישובים הערביים.

<ג'עפר פרח: אנחנו בנושא של משרד התיירות, אין שם בשורה בעצם.

<ג'עפר פרח: אני לא יודע אם מישהו פה מגיע ממשרד התיירות, אבל חשוב שיהיה פה - - -

ג'מאל זחאלקה: זה כלול בתכנית?

<ג'עפר פרח: זהו, כשאנחנו מדברים על החלטה 922, אז לפעמים כשיש כסף במקום מסוים, כמו בתרבות למשל, אז מנסים לבוא ולהגיד זה חלק, אבל בחינוך דיפרנציאלי פתאום אומרים זה לא חלק.

<ג'עפר פרח: יש ב-922 התייחסות לנושא של ההישגים בסגירת ההסכם.

<ג'עפר פרח: יש החלטה נוספת, שעוסקת בנושא של ההישגים החינוכיים, שזה שעות הוראה תוספתיות, בנוסף לכיתות לימוד, אז מוציאים את זה, ולכן, ד"ר זחאלקה, זה הפער בין ה-9.5 מיליארד שקל ל-15 מיליארד שקל.

<ג'עפר פרח: צריך להתייחס גם למשרדים החברתיים, במשרד הרווחה.

<ג'עפר פרח: תשמעו, כשאני מתבשר שסוגרים טיפת חלב בכפר ח'ואלד, אתם רואים, תמותת תינוקות עולה, אתם רואים מצב חמור, משרד הבריאות, שיש נגדו עתירה שאנחנו מנהלים נגדו, עתירה עכשיו - - -

ג'מאל זחאלקה: חשוב לציין שהבריאות היא לא חלק מ-922.

<ג'עפר פרח: אז דברים חברתיים מסוימים, כמו אזורי תעשייה, כמו בריאות, כמו רווחה וטיפול בעוני, לצערנו לא הוכנסו לתוך החלטת הממשלה, ואתה יודע מה?

<ג'עפר פרח: לא בטוח שהיה צריך להכניס אותם, אבל לפחות אנחנו צריכים לעקוב אחריהם.

<ג'עפר פרח: אנחנו לא עוקבים רק אחרי 922, אנחנו עוקבים גם אחרי מה שקורה בנגב והחלטת הממשלה בנגב.

<ג'עפר פרח: המשכורות לניהול הבדואים בנגב והשליטה בבדואים בנגב, אני חושב שהיא ראויה גם לביקורת פרלמנטרית שלכם כדי להסתכל גם על החלטת הממשלה לגבי הנגב וגם לגבי היישובים הערבים הדרוזים בצפון.

<ג'עפר פרח: אני חושב שאתם כחברי ועדת הכספים וגם הוועדה פה צריכים לראות את התמונה הכוללת ואיך היא מתחלקת ובאמת איך מגיעים לתקציב הולם לאוכלוסייה הערבית.

אחמד טיבי: תודה רבה, ג'עפר.

אחמד טיבי: אני רוצה לבקש מיהודית לומר את דבריה.

אחמד טיבי: נא לקצר.

אחמד טיבי: אני עכשיו אתחיל להגביל בזמן.

אחמד טיבי: יהודית, בבקשה.

<יהודית סטלמך: אני לא טובה בזה, בלקצר.

אחמד טיבי: תשתדלי.

<יהודית סטלמך: טוב.

<יהודית סטלמך: שלום לכולם.

<יהודית סטלמך: אני נציגה של קרן פרידריך אברט ישראל, שותפה של ג'עפר והצוות המאוד מאוד חרוץ ונאמן שלו מזה הרבה שנים.

<יהודית סטלמך: אנחנו מגיעים גם לכנס הזה כל שנה, כמו שג'עפר אמר, ולמרות שיש פה ושם איזשהן בשורות משמחות או סמי משמחות, המסר הכללי בעיניי לא נורא נורא משתנה, וזה מצער.

<יהודית סטלמך: נאמר פה מקודם על ידי חבר הכנסת זוהר, שפרש מהר, שאנחנו לא רוצים להתעמת ואנחנו לא רוצים להגיע פה למצבים של חילוקי דעות סוערים ולמאבקים, אבל מצד שני לא כל כך ברור איך אפשר לשפר דברים אם לא נאבקים עליהם כי הם לא קורים לבד.

<יהודית סטלמך: המטרה של התצוגה הזאת כאן היא לא למחות והיא לא להיות לעומתיים והיא לא להיות נודניקים, אלא היא פשוט להשיג את אותו צדק שחייב להיעשות מבחינת התקצוב של החברה הערבית, מבחינת תקצוב של כל פלגי האוכלוסייה באופן שוויוני.

<יהודית סטלמך: זאת המטרה.

<יהודית סטלמך: למען המטרה הזאת אנחנו זקוקים לעזרתכם, חברי הכנסת, לעזרתם של הפקידים למיניהם במשרדי הממשלה השונים, שיעזרו לנו ליצור שקיפות, שיעזרו לנו ליצור מצב שבו אפשר בכלל לעקוב אחר הדברים ולראות איך הם מתנהלים והאם הם מתנהלים לכיוון הנכון, ואני מאוד מודה לכל מי שכן הגיע וכן משתף פעולה עם המיזם הזה, עם הניסיון הזה לקדם דברים, כי הדברים הם חשובים.

<יהודית סטלמך: אני רק אגיד בסוגריים באמת בקצרה, אתמול הייתי במפגש של פורום אזרחים אזורי באזור השרון והמשולש הדרומי, שמנסה לקדם שוויון אזרחי ולהיאבק בתופעות של גזענות.

<יהודית סטלמך: היו לנו שם שתי הרצאות מאירות עיניים על נושא האלימות בחברה הערבית וכיצד הדבר הזה צריך להתפרש, האם מדובר באיזושהי בעיה פנימית של החברה הערבית או שיש פה אחריות משותפת ליהודים וערבים במדינה, והדברים קשורים, הכול קשור.

<יהודית סטלמך: יש אלימות בחברה הערבית, לא סתם.

<יהודית סטלמך: יש תסכול מאוד גדול, יש חוסר שליטה שהם לא קורים ככה באיזושהי בועה.

<יהודית סטלמך: הדברים מתחברים, ובעיניי גם מה שאנחנו שומעים כאן מתחבר לנושא הזה, שהוא נושא בוער, הוא נושא קשה, הוא נושא שאמור להטריד לא רק את החברה הערבית, אלא את החברה הישראלית כולה, ואני מקווה שאנחנו נתקדם ומודה לכל מי שהיה והגיע.

<יהודית סטלמך: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: אני אתחיל עם משרדי הממשלה ואחר כך האורחים.

אחמד טיבי: איימן סייף, בבקשה, המשרד לשוויון חברתי.

<איימן סייף: צהריים טובים לכולם.

<איימן סייף: אז אני ברשות

<איימן סייף: כם אתן איזושהי תמונה כללית איפה אנחנו עומדים ביישום של 922 ואנסה לתת איזשהו סטטוס.

<איימן סייף: כמובן אני מאוד מברך על הוועדה וגם על השם של הוועדה, צדק חלוקתי ושוויון חברתי.

<איימן סייף: לדעתי, זו גם המטרה שלנו ב-922, זה באמת להגיע לשוויון חלוקתי בתוך משרדי הממשלה, זה לשנות מנגנוני הקצאה בתוך משרדי הממשלה, כך שהחברה הערבית תקבל את חלקה, לפחות היחסי, בתוך התקציבים האלה, וזה מבחינתי המטרה העליונה של כל ההחלטה הזאת.

<איימן סייף: זה לא עוד מיליארד שקל פה, מיליארד שקל שם, אלא שהכסף, התקציבים שהמגזר הערבי יקבל בתוך משרדי הממשלה הוא יהיה מוטמע ב-DNA של משרדי הממשלה.

<איימן סייף: אנחנו כאחראים בעצם על היישום של החלטת הממשלה מטעם הממשלה, הרשות לפיתוח כלכלי כמובן בהובלה של השרה שלנו, גילה גמליאל, אנחנו עוקבים אחר יישום החלטת הממשלה גם מול משרדי הממשלה וגם מול כמובן הרשויות המקומיות, ואני אגיד את הצעדים שאנחנו בעצם עושים על מנת ליישם את זה.

<איימן סייף: יש לנו ועדות היגוי, בראשותנו, שאחראית על היישום של החלטת הממשלה.

<איימן סייף: ביום ראשון הקרוב מתכנסת ועדת היגוי מספר ארבע, שאנחנו מזמנים אליה בעצם את כל משרדי הממשלה והם מדווחים לנו על יישום התוכניות, שאישרנו בעצם בוועדות ההיגוי, ואנחנו דנים גם בחסמים שעומדים בפני יישום החלטת הממשלה.

<איימן סייף: ראשי הרשויות, נציגות של ראשי הרשויות וועד ראשי הרשויות השותפים לוועדה הזאת.

<איימן סייף: אנחנו, כפי שציינתי, אנחנו עובדים גם עם כל משרדי הממשלה, ואני חייב גם לציין שכל משרדי הממשלה, הפקידות המקצועית של משרדי הממשלה מגויסים ורתומים בעצם להחלטה הזאת והם שותפים ביישום.

<איימן סייף: יש לנו גם מכרז שאנחנו אוטוטו סוגרים אותו, חברת בקרה ומעקב אחר יישום החלטת הממשלה, שתתחיל לעבוד בחודש הקרוב.

<איימן סייף: ויש עוד פרויקט אחד, שאנחנו עובדים מול משרד הפנים, אנחנו הולכים להעסיק רכזים לפיתוח כלכלי ולתכלול 922 ברשויות המקומיות, קיבלנו על זה כסף ממשרד האוצר, ואני מאוד מקווה שבחודשים הקרובים, כמובן בתיאום עם ועד ראשי הרשויות, נתחיל להפעיל את זה.

<איימן סייף: לגבי בעצם היישום עד כה.

<איימן סייף: בשנת 2016 העברנו כמעט 3 מיליארד שקלים למשרדי הממשלה ליישום החלטת הממשלה, מתוך זה יש הרשאות בעצם ברשויות המקומיות, כמעט בגובה של מיליארד שקל.

<איימן סייף: אם אני אתחיל עם משרד הפנים, אז משרד הפנים, 200 מיליון ₪ עברו בשנת 2016, מענקי פיתוח בגובה של 650 מיליון שקל, הרשאות לרשויות המקומיות, ואני מניח שמריה שנמצאת כאן תדווח על היישום של הדברים האלה, ויש עוד תקציבים שעברו בעצם לרשויות המקומיות.

<איימן סייף: כרגע תקציבי הפיתוח האלה נמצאים ברשויות המקומיות, הרשויות המקומיות מגבשות תכניות ופרויקטים כלכליים, הם מגישים את זה למשרד הפנים ואז הם מתחילים בעצם לבצע את הדברים האלה.

<איימן סייף: בשנת 2017 150 מיליון שקלים נוספים אמורים לעבור כתקציבי פיתוח לרשויות המקומיות.

<איימן סייף: משרד התחבורה, בגדול אני אגיד, חצי מיליארד שקל עבר ב-2016 ועוד חצי מיליארד שקל אמור לעבור עכשיו בשנת 2017.

<איימן סייף: משרד התחבורה עובד עם חברות מנהלות.

<איימן סייף: יש להן את ההרשאות לעשות את העבודה בשטח ואני חושב שפה אנחנו גם מנסים לעשות מעקב אחר חברות מנהלות אלה, לראות את היישום הזה בשטח.

<איימן סייף: משרד השיכון נמצא כאן, אז אני מניח שגם יוסי ידבר על הדברים האלה.

<איימן סייף: בגדול, כ-360 מיליון שקל עברו בשנת 2016, בעיקר לנושא של מוסדות ציבור.

<איימן סייף: אותו סכום אמור לעבור גם כן בשנת 2017, ויוסי ידבר, אני מניח, ידווח לנו.

<איימן סייף: שאלתם לגבי הסוגיה של היישום, אז אני מניח שיוסי ידבר על היישום של הדברים האלה.

<איימן סייף: בנושא של החינוך, גם כספים לנושא של שיפור איכות ההוראה, 55 מיליון שקל עברו ב-2016 ועוד 55 מיליון שקל ב-2017, וגם החלטה, אני חייב לציין, כי דיברתם גם על יעדים לחינוך, אז יש, הממשלה קבעה יעדים לשיפור רמת החינוך במגזר הערבי.

<איימן סייף: יש יעדים לזכאות לבגרות, לנושא של הנשירה, ואנחנו מיישמים את הדברים האלה.

<איימן סייף: הסוגיה של מעונות יום, אני רק אציין בשני משפטים, ברשותך, ד"ר, זה מאוד מאוד חשוב, הקצינו כ-22 מיליון שקל ב-2016 למעונות יום.

<איימן סייף: ב-2017 92 מיליון שקל חולקו, אושרו, למעונות יום במגזר הערבי, לרשויות המקומיות.

<איימן סייף: אני אגיד רק משפט אחד בסוגיה של אזורי התעשייה שעלתה כאן, ג'עפר, אני מאוד מסכים איתך, ב-922 לא היה כסף חדש לנושא של אזורי התעשייה.

<איימן סייף: בהנחיה של אמיר לוי יחד בעצם איתנו, אנחנו עושים עכשיו עבודה בתיאום עם ועד ראשי הרשויות על תכנית חדשה להשקעה באזורי תעשייה במגזר הערבי.

<איימן סייף: אנחנו מעריכים את זה כמיליארד שקל.

<איימן סייף: כסף חדש נוסף - - -

<ג'עפר פרח: איימן, זה שמענו לפני שלושה חודשים.

<ג'עפר פרח: איפה זה תקוע?

<ג'עפר פרח: אם אתה יכול להגיד איפה זה תקוע.

<איימן סייף: זה לא תקוע.

<איימן סייף: ג'עפר, קיימנו עכשיו ארבע ישיבות מקצועיות יחד עם משרד הכלכלה ומשרד האוצר.

<איימן סייף: בשבועיים הקרובים אנחנו מסיימים את התוכנית הזאת ונניח אותה בעצם על השולחן של גם משרד האוצר והשרה שלנו, ואז בעצם נדאג לתקציבים לפיתוח הדברים האלה.

אחמד טיבי: תודה רבה.

<איימן סייף: אני רק אסכם במשפט אחד.

<איימן סייף: חברים, הכסף היום נמצא בתוך משרדי הממשלה.

<איימן סייף: מבחינתי שני אתגרים, אתגר אחד, שמשרדי הממשלה יישמו את התוכניות האלה בעצם בשטח, ישפרו את שיטות העבודה שלהם עם החברות המנהלות או עם הרשויות המקומיות, זה אחת, ויש פה גם תפקיד לראשי הרשויות ביישום החלטת הממשלה.

<איימן סייף: ראשי הרשויות צריכים להיות מגויסים עם הצוותים המקצועיים שלהם ליישום כל שקל שהחלטנו עליו בתוך היישובים האלה.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: אפרופו ראשי רשויות, נמצאים כאן גם פואד וגם אדגאר.

אחמד טיבי: אחד מכם, בבקשה.

אחמד טיבי: אתגר.

<אדגאר דכואר: אני רוצה לדבר באופן כללי וקצר על שיתוף הפעולה שהיה בין ראשי הרשויות, הרשימה המשותפת וארגונים מהחברה האזרחית.

<אדגאר דכואר: זה שיתוף פעולה מאוד חשוב, חשוב שיימשך, ואני חושב שאחד הדברים שעוזר להזיז את הדברים קדימה זה שיתוף הפעולה הזה והמשך המעקב אחרי ביצוע התוכנית.

<אדגאר דכואר: התוכנית הזאת אינה חזות הכול.

<אדגאר דכואר: היא לא באה לפתור את כל הבעיות, היא לא באה לתקן את האפליה העמוקה שאנחנו הערכנו אותה, כשפנינו לממשלה, ביותר מ-65 מיליארד שקל.

<אדגאר דכואר: היינו מוכנים להסתפק ב-32 מיליארד.

<אדגאר דכואר: קיבלנו מזה החלטת ממשלה שמדברת על 9 וכמה מאות אלפי שקלים, 9 מיליארד שקל.

<אדגאר דכואר: חשוב לי לציין שתקציב החינוך הפורמלי לא היה חלק מהתוכנית, בטעות הוא שורבב לשם.

<אדגאר דכואר: התוכנית מההתחלה הייתה 9.5 מיליארד שקל בערך.

<אדגאר דכואר: לא היה 13 ולא היה 15, וזה דבר חשוב מאוד לציין.

<אדגאר דכואר: אני רוצה להוסיף שחלק מהתחומים לא זכו לכל טיפול במסגרת התכנית הזאת.

<אדגאר דכואר: תיירות לא זכה, בריאות לא זכה, עוני לא זכה, תרבות לא זכה, חקלאות לא זכה לכל טיפול.

<אדגאר דכואר: תיירות אולי זכה בחלק קטן לעיר נצרת ולא פתר שום בעיה.

<אדגאר דכואר: חשוב מאוד לציין שהתחומים האלה הם תחומים חשובים מאוד, לא זכו לכל טיפול, ולכן אני חושב שלא צריכים להסתפק בהחלטת הממשלה 922.

<אדגאר דכואר: צריכים להתחיל לחשוב כבר עכשיו על החלטת הממשלה הבאה.

<אדגאר דכואר: צריך לחשוב תמיד איך לשפר את הדברים ולא להסתפק בלהיות עסוקים ביישום ההחלטה.

<אדגאר דכואר: הדבר הזה של היישום הוא דבר חשוב והמעקב הוא חשוב.

<אדגאר דכואר: אנחנו כוועד ראשי הרשויות עוקבים, אנחנו נוכחים ועכשיו נהיה נוכחים בשבוע הבא בוועדת ההיגוי מספר ארבע, שבה אנחנו נשמע סקירה מפורטת על כל מה שבוצע.

<אדגאר דכואר: חשוב לציין שבמספר תחומים יש התקדמות משמעותית, במשרד השיכון, תחבורה יש, למעט ב-2017, עדיין לא ראינו, אני מאמין שבחודשיים הקרובים תהיה התקדמות, בפנים יש התקדמות מסוימת, למרות שתקציבי הפיתוח עוברים עדיין תהליך ולא הועברו הלכה למעשה.

<אדגאר דכואר: אנחנו ראינו את המספרים.

<אדגאר דכואר: יש תכניות שצריכים להגיש, הדבר לא פשוט, הרשויות שוקדות על זה.

<אדגאר דכואר: זאת אומרת, הדברים במספר תחומים זזים לאט, במספר תחומים, כמו פיתוח הגליל והנגב, למשל, אזורי תעשייה, אנחנו לא רואים שום התקדמות.

<אדגאר דכואר: בחינוך הלא פורמלי עכשיו היינו עם ג'עפר ופואד בעניין הזה, ישבנו, יש שם קשיים מאוד משמעותיים ביישום של ההחלטה.

<אדגאר דכואר: זאת אומרת אנחנו מדברים לפעמים על החלטה של כסף, 130 מיליון, והשאלה איך מבצעים את ההחלטה הזאת, מה התכנים, מה ההקצאה, איך מחלקים את התקציבים.

<אדגאר דכואר: אלה שאלות מאוד סבוכות, מחייבות התערבות מטעמנו, מחייבות מעקב.

<אדגאר דכואר: אני רוצה לציין שאם אנחנו לא נמשיך לעקוב אחרי כל משרד ומשרד ואחרי כל סעיף וסעיף, לפעמים הדברים לא מיושמים.

<אדגאר דכואר: החלטות ממשלה שהיו בעבר לא יושמו.

<אדגאר דכואר: אני חושב שיש שוני בעניין הזה של החלטה 922, וזה הודות למעקב שאנחנו עושים, לשיתוף הפעולה, וזה הזמן שאני אודה באמת לרשימה המשותפת, לחברים מהעמותות והארגונים של החברה האזרחית ולכל ראשי הרשויות ואני מצפה כבר שאנחנו נתחיל לחשוב על החלטת ממשלה חדשה, שתיתן מענה נוסף ותכסה חלק נוסף מהפער העצום שמי יודע מתי ייסגר.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'בארין.

יוסף ג'בארין: טוב, אני מצטרף לברכות לחברי הכנסת טיבי וזחאלקה על היוזמה, ברכה מיוחדת לארגון מוסאוא, שכמעט שני עשורים מלווה את הנושא הזה של קידום הקצאת תקציבים ליישובים הערביים עם הצלחה חלקית, כמובן שלא באשמתו, אלא באשמת משרדי הממשלה.

יוסף ג'בארין: אני רוצה להדגיש שהעיקרון הבסיסי שצריך להנחות את משרדי הממשלה, עיקרון שקיבל גם תוקף בפסיקה של בית המשפט העליון, שכעיקרון 20% מהתקציבים של המשרד הממשלתי, של תקציב הפעולה, של תקציב הפיתוח, כמובן גם של כלל המשאבים המחולקים ליישובים השונים, 20% צריך להקצות לחברה הערבית.

יוסף ג'בארין: זה הכלל שאמור להנחות את משרדי הממשלה.

יוסף ג'בארין: עכשיו, אם נבין לעומק שהצרכים הסוציו אקונומיים בקרב היישובים הערביים הם הרבה יותר גבוהים באופן יחסי מ-20%, אנחנו יכולים להגיע ל-30% ל-40%, ובהקשרים מסוימים אפילו 50%, נבין שגם אם נגיע למצב ה-20% זה כשלעצמו לא יהיה שוויוני במובן המהותי של המילה.

יוסף ג'בארין: לצערי תמונת המצב כיום, שכל הנתונים שיש לנו ממשרדי הממשלה, אנחנו בקושי מגיעים ל- 10% או 15% במקרה הטוב, וככלל אולי ההקצאה היא סביב 4%, 5%, 6%.

יוסף ג'בארין: לכן אנחנו עדיין רחוקים מעיקרון השוויון, גם אם משרדי הממשלה יישמו את התכניות שיש להם.

יוסף ג'בארין: בתקצוב הדיפרנציאלי בתחום החינוך, למשל, אחד הנושאים שאני מלווה מאז אולי שנכנסתי לכנסת, אני כבר מתחילת התכנית, אני מנסה להבין, אוקיי, מה בדיוק התקציבים, מה החלוקה ומה תהיה תמונת המצב אחרי 5 שנים, אחרי שיסתיימו 5 השנים.

יוסף ג'בארין: רק אתמול אני קיבלתי את המסמך לראשונה מזה שנה, שמצביע מה תהיה תמונת המצב אחרי 5 שנים, ואז אני רואה שגם אחרי 5 שנים בחטיבת הביניים הפער בין יהודים וערבים נשמר.

יוסף ג'בארין: אמנם הוא יצטמצם קצת, אבל הוא יישמר.

יוסף ג'בארין: זאת אומרת שגם לפני התכניות שמוגשות היום ע"י משרד החינוך, שלפיהן אומרים אנחנו נקדם את החינוך הערבי, גם אם ייושמו במלואן, לא נגיע לשוויון המהותי עליו אני מצביע, וזה כשלעצמו כמובן נושא מרכזי.

יוסף ג'בארין: שימו לב גם לפעמים לתחומים מסוימים שהם אולי, בקשר ליישובים הערביים, עיקר הבעיה.

יוסף ג'בארין: קחו דוגמה של מענקי איזון.

יוסף ג'בארין: לפי הנתונים המקצועיים שיש לנו, היישובים הערביים מפסידים כל שנה כחצי מיליארד שקל, מפסידים חצי מיליארד שקל בגלל העיוות שיש בנוסחת האיזון, עיוות שמשרד הפנים מודה בזה.

יוסף ג'בארין: לכן כשאנחנו מדברים על 100 מיליון כאן ו-50 מיליון, אם יגיעו, אבל נניח שיגיעו, אנחנו בקושי מפצים את היישובים הללו על האפליה ההיסטורית שהייתה לכל אורך השנים.

יוסף ג'בארין: ולכן מה שאני רוצה להגיד, אנחנו לא ממעיטים במספרים שמשרדי הממשלה עכשיו מציגים לנו, אנחנו רק אומרים שזה עדיין רחוק, לא רק רחוק מלהגיע לשוויון ולפצות על אפליה של העבר, זה בעיקר עדיין רחוק מלחולל את השינוי, ולכן היום אנחנו אחרי כמעט שנתיים ומשהו מתכנית הממשלה, תכנית החומש, מ-922, תשאלו את הרשויות המקומיות, התחושה היא שהדברים קצת זזו, אבל זה רחוק מאוד מאותה פרופגנדה שהייתה סביב ה-15 מיליארד ₪.

אחמד טיבי: תודה.

יוסף ג'בארין: ולכן, עם כל הכבוד, צריך לראות את התמונה במלואה וצריך לפעול שנראה באמת תוצאות גם ברמה של יישום, אבל גם ברמה של יעדים.

אחמד טיבי: תודה, ח"כ ג'בארין.

אחמד טיבי: ביין ותד, רפרנטית משרד האוצר.

<ביין ותד: שלום.

<ביין ותד: אנחנו מברכים על הכנס הזה וחשוב לציין שהחלטה 922 בסדרי העדיפויות שלנו כאגף תקציבים במשרד האוצר.

<ביין ותד: כפי שציין איימן, לגבי התקציבים שהוקצו, בשנת 2016 אנחנו מדברים על הקצאות של 2.9 מיליארד שקל, שחלק מזה מזומן או חלק הרשאות להתחייב, שזה הרשאות שניתנות למשרדים והם יכולים לבצע את זה על פני מספר שנים.

<ביין ותד: יש סכומים שאתם אומרים שלא מגיעים.

<ביין ותד: למשל בתחבורה לא מגיעים לסכום הנדרש.

<ביין ותד: אז חשוב לציין, בטבלה ששלחתי לחברי הוועדה, לגבי החלטתה 922 ב-2016, אנחנו מדברים למשל בסובסידיה של 100 מיליון שקל שניתן למשרד התחבורה.

<ביין ותד: חשוב לציין שגם אם אנחנו נותנים ב-2017 עוד 100 מיליון שקל, אז במצטבר זה 200 מיליון שקל.

<ביין ותד: אז זה נכון להסתכל על הדברים.

<ביין ותד: חלק מסעיפי ההחלטה זה מה שבמצטבר וזה לא משהו שהוא חד-פעמי שניתן, אלא כן נכנס לבסיס התקציב של המשרדים, וזה כמובן מהבנה שצריך לשנות את מנגנוני ההקצאה במשרדי ממשלה וכשיהיה תוספת תקציבית לאוכלוסייה הכללית, אז האוכלוסייה הערבית תיהנה בהתאם לחלקה היחסי באותה תקנה ובאותו תחום.

<ביין ותד: זה בגדול.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: ראש מנהל הספורט במשרד התרבות, הגברת גלית שאשו.

<גלית והבה שאשו: אמנם אני מאוד ספורטיבית, אבל אני ראשת מינהל התרבות ולא הספורט.

<גלית והבה שאשו: יש פה את נאזי, שהוא אחראי על הנושא של ספורט.

<גלית והבה שאשו: אמנם הוא לא ראש מינהל ספורט, אבל הוא ידבר על הספורט.

<גלית והבה שאשו: צהריים טובים לכולנו.

<גלית והבה שאשו: אני רוצה לציין שאנחנו עשינו קפיצה אדירה בתחומי התרבות, בתמיכה שלנו, גם במוסדות התרבות הערביים וגם ברשויות הערביות.

<גלית והבה שאשו: השרה רגב השיקה לפני שנה לראשונה תקנה שקוראים לה סל תרבות עירוני, שהתקנה מוטה באופן מאוד משמעותי לתקצב את הרשויות הערביות.

<גלית והבה שאשו: 35% מהתקנה הוקצו לרשויות הערביות.

<גלית והבה שאשו: ואם נסבר את אוזנינו, מתוך 50 מיליון שקלים, למעלה מ-16 מיליון שקלים ניתנו לרשויות הערביות.

<גלית והבה שאשו: לראשונה הרשויות הערביות זכו לפסטיבלים, לראשונה הם זכו ביוזמות תרבות, ואני רוצה להקריא חלק מיוזמות התרבות שמומנו בעקבות סל"ע, וזה לכבוד הוא לנו.

<גלית והבה שאשו: דרך אגב, אנחנו תרגמנו והנגשנו את הקול הקורא לשפה הערבית.

<גלית והבה שאשו: אנחנו באופן אישי, גם לובנא וגם הצוות שלנו, שוחחנו עם ראשי הרשויות וסייענו להם על מנת שהם יוכלו למצות את הכספים.

<גלית והבה שאשו: הגישה שלנו היא גישה פרואקטיבית שירותית על מנת להנגיש לרשויות הערביות את הזכות לצרוך תרבות.

<גלית והבה שאשו: אני רוצה לתת דוגמאות.

<גלית והבה שאשו: טובא זנגריה קיבלו דבקה, קיבלו תערוכת פיסול, קיבלו תערוכת ציור, קיבלו להקת מחול.

<גלית והבה שאשו: כעביה קיבלו להקת דבקה, גלריה לתערוכת אמנים, הקמת תיאטרון לילדים, מקהלה בדואית לשמירת המורשת ועוד ועוד.

<גלית והבה שאשו: עכשיו, מעבר לכך, אם אנחנו מסתכלים על התקצוב של התקנה של התרבות - - -

יוסף ג'בארין: אגב, עדיין מחכים לבריכת השחייה בנגב.

<גלית והבה שאשו: תיכף נאזי - - -

חנין זועבי: יש מי שמחכה למים בכלל בנגב.

יוסף ג'בארין: וחלק מהיישובים מחכים למים.

<גלית והבה שאשו: אני אמנם בתרבות, אבל אם נוכל אני אתייחס לבריכות השחייה.

<גלית והבה שאשו: בכל מקום הגדלנו את התקנה בתרבות הערבית מ-2014, היא עמדה על 11 מיליון שקלים, ב-2018 היא תעמוד על 34 מיליון שקלים, זה פי שלושה.

<גלית והבה שאשו: במבחני התמיכה, בקריטריונים שלנו, אנחנו תעדפנו את הייחוד התרבותי.

<גלית והבה שאשו: הייחוד התרבותי אומר באופן מפורש לתעדף מוסדות תרבות ערביים, שמדברים בערבית, שמרבית השחקנים שלהם מציגים בשפה הערבית.

<גלית והבה שאשו: מעבר לכך, בייחוד המוסיקלי, אנחנו קבענו את הייחוד המוסיקלי, אתם תקראו את ההגדרה, ההגדרה היא תעדוף לתזמורות שמנגנות בכלים ערביים, וזה תיקון שהוא תיקון מאוד מאוד חשוב ומשמעותי.

<גלית והבה שאשו: מעבר לכך, מוסדות תרבות ערבית מקבלים, כמובן בתקנות המקצועיות, שעומדים בקריטריונים המקצועיים ובתבחינים המקצועיים.

<גלית והבה שאשו: אנחנו השקנו לפני חצי שנה את מפת התרבות של מדינת ישראל, מפת התרבות שעל פיה אנחנו עושים את התכנון האסטרטגי ואת התעדוף של אותן אוכלוסיות מודרות בחברה הישראלית.

<גלית והבה שאשו: אין ספק, והשרה רגב חוזרת ואומרת, שהציבור הערבי על גווניו השונים, הוא ציבור שהודר מתקציבים, ואנחנו בדרך הנכונה.

<גלית והבה שאשו: יש נכונות, כמובן של השרה רגב, אבל יותר מנכונות ועשייה בפועל שלנו, אני אישית גם נעניתי לפניות האישיות של אחמד טיבי בכל מיני נושאים על מנת לסייע לאותם מוסדות תרבות ערביים שזכאים לזכות לתרבות.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: חברת הכנסת חנין זועבי.

<ג'עפר פרח: יש לך מושג מהמיליארד שקל בסך הכל, תרבות זה בשפה, בדרך כלל גם יש פה מרכיב של שפה וזה, מהמיליארד שקל את יכולה לשים מספר מה המספר האמיתי שמגיע ליישובים הערביים?

<ג'עפר פרח: מספר.

<גלית והבה שאשו: אז אני יכולה להגיד לך באופן חד-משמעי שהייתה קפיצה של פי שלושה מ-2014.

<גלית והבה שאשו: את המספר הנקוב, אני אחשב ואני אעביר לך אותו.

<ג'עפר פרח: אם זה 11 ועכשיו 33, ותקציב המשרד הוא מיליארד - - -

<גלית והבה שאשו: לא, לא.

<גלית והבה שאשו: זה לא רק 33.

<ג'עפר פרח: זה לא סוגר את הפער.

<גלית והבה שאשו: יקירי, אנחנו אמרנו שאנחנו במהלך.

<גלית והבה שאשו: אתה רואה שאנחנו מתקדמים.

<גלית והבה שאשו: אתה רואה שמשנה לשנה התקציב גדל, גם ברכש.

<גלית והבה שאשו: דרך אגב, אני עצרתי, לצערי, הרבה מאוד מיזמים ברכש, אבל המקום הראשון שאותו אישרנו בעקבות הנחייתה המפורשת של השרה רגב, ותעיד פה לובנא, זה הנושא של רכש לתרבות הערבית.

אחמד טיבי: תודה רבה.

<גלית והבה שאשו: יש דרך ואנחנו עושים אותה.

אחמד טיבי: חברת הכנסת זועבי.

חנין זועבי: תודה רבה קודם כל על היוזמה לכנס הזה ועל הנושא החשוב.

חנין זועבי: בוועדת החינוך היינו לפעמים דנים בכל מיני תכניות לדמוקרטיה ודו-קיום בתוך בתי הספר, והיה תמיד חשש לחברי הכנסת הערביים שאנחנו מתייחסים למושג של חינוך לדמוקרטיה רק על ידי תכניות בצד, תכניות שהן לא פורמליות, ואנחנו משאירים את החינוך היסודי של אזרחות, של היסטוריה, רחוק מאוד מהערכים של שוויון ושל דמוקרטיה ושל צדק.

חנין זועבי: את הזרם האלטרנטיבי בחינוך אנחנו משאירים ואנחנו משקיעים המון זמן והמון מאמץ לדון בתכניות, שגם אם הן 100% פועלות, הן לא יכולות להקטין את הנזק שהזרם הפורמלי בחינוך עושה.

חנין זועבי: ולפעמים זו התחושה שלי, גם כאשר אנחנו דנים בתוכניות כלכליות כמו 922, שאנחנו מעלים את הציפיות שלנו מהתכניות האלה המיוחדות, כאילו תכניות חירום, ואנחנו מקטינים את תשומת הלב שלנו לדון בסוגיה ובשאלה המרכזית מה אנחנו עושים עם ה-20%, שהוא החלק שלנו בלי אפליה מתקנת, בלי לקחת חשבון של הצורך של החברה ושל פערים של החברה, אנחנו מקטינים את תשומת הלב שלנו ואת ההשקעה שלנו בדרישה הכי בסיסית הזו של 20%, וכאילו יש מסר מהמדינה, גם בהיגיון הזה, שתניחו לנו, אנחנו לא נותנים לכם את ה-20%, אנחנו נשארים בתחום ה-20%, מקצים לכם בין 3%-2%, כמו בתקציב התרבות, לבין 7% או 8% במקרים הטובים, תניחו לנו, אנחנו לא ניתן לכם את השוויון הבסיסי הזה, אבל אולי אנחנו נפתח תכניות בצד, כמו התוכנית הכלכלית של 922.

חנין זועבי: יש היגיון ב-922 להקטין את הפערים רק בתנאי אחד, שיש לנו ואנחנו מבטיחים את ה-20% בכל התקציבים.

חנין זועבי: רק כאשר אנחנו מבטיחים 20% יש תועלת ב-922, רק כאשר אנחנו מבטיחים את ה-20% שלנו בתקציב הפורמלי, בתקציב השגרתי, בתקציב של המדינה, רק אז יש ערך מוסף ל-922, אחרת לא 922 ולא עוד תכניות כמו 922 לא יקטינו את הפערים.

חנין זועבי: הם יודעים מה הם יקטינו, הם יקטינו את הגידול בפערים.

חנין זועבי: זה הגיוני מתמטית.

חנין זועבי: אני לוקחת 2%, 4% בכל התקציבים, ואחר כך יש לי את ה-9 מיליארד או את ה-8 מיליארד או אני לא יודעת כמה, זה יקטין את הגדילה בפערים.

חנין זועבי: לכן הדרישה הכי חשובה, שתשומת הלב שלנו, שאנחנו נבטיח 20% בכל התחומים, בכל התקציבים, בכל הנושאים, בכל סעיפי התקציב.

חנין זועבי: אנחנו צריכים את ה-20% האלה ולא 922 ולא תכניות אחרות צריכות להקטין את ההשקעה שלנו בדרישה הזאת, ויש לי חשש שכן.

חנין זועבי: , זו הדינמיקה שנוצרת, אנחנו מתעסקים ב-922 על חשבון ההתעסקות הבסיסית של איפה ה-20% שלנו בכל התקציבים.

חנין זועבי: לכן אני חושבת שאם אנחנו צריכים להרחיב, בו בזמן ובצורה מאוזנת, גם לדון ב-922, איפה ההקצאות, איפה הניצול, כמה הניצול, אבל גם את ה-20%.

חנין זועבי: בשביל להגיע לאסטרטגיה אולי יותר אפקטיבית בשאלה איפה ה-20% שלנו, יש לתקוף את השאלה של שקיפות.

חנין זועבי: כמעט בכל הדיונים על התקציב בוועדת החינוך, ואני חברה בוועדת החינוך, אין לנו שקיפות בעניין, כמו השאלה של ג'עפר עכשיו, כמה בצורה פרקטית מקצים לנו בכל סעיפי התקצוב.

חנין זועבי: לפעמים משתמשים במשוואות וקריטריונים שאנחנו לא יכולים גם להחשיב, קריטריונים ומשוואות לבניית כיתות, קריטריונים ומשוואות לחינוך הדיפרנציאלי - - -

אחמד טיבי: נא לסיים, חברת הכנסת זועבי.

חנין זועבי: לכן אני חושבת שהדרישה הראשונה בעניין ה-20% היא דרישה של שקיפות, ולתקוף את זה מכל הבחינות, גם בלגשת לבית המשפט העליון.

חנין זועבי: אנחנו צריכים קודם כל שקיפות.

חנין זועבי: ומשפט סיום, לא להתנות את הניצול בכל מיני התניות אידיאולוגיות פוליטיות כמו התקציב של משרד התרבות.

חנין זועבי: אנחנו לא רוצים פולקלור ממשרד התרבות ולא ימי רמדאן ולא עץ של חג המולד, אנחנו לא מחשיבים, גם אם ה-2% של משרד התרבות עכשיו נעשה ל-20%, את ה-20% הזה אנחנו לא רוצים.

חנין זועבי: אנחנו רוצים תוכן שאנחנו גם נשלוט עליו.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: יוסי חדד, משרד השיכון.

<יוסף חדד: בהמשך לשקיפות - - -

אחמד טיבי: שב.

אחמד טיבי: בבקשה.

<יוסף חדד: לא, אני חייב להגיע אליך, ד"ר טיבי.

יוסף ג'בארין: הוא רוצה להיות שקוף.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: תתחיל.

אחמד טיבי: נא לקצר, חבר'ה, אני רוצה לתת לאחרים גם לדבר.

<יוסף חדד: צהריים טובים לכולם.

<יוסף חדד: משרד הבינוי והשיכון בשנה וחצי האחרונות הקים אגף שמתכלל את כל הנושאים הקשורים בחברה הערבית, ואני חושב שעצם זה שיש אגף, יש התקדמות מסיבית, התקדמות טובה, בכל הקשור ליישום החלטת הממשלה 922.

<יוסף חדד: בסעיף הדיור של החלטה 922 עיקר המטרה של ההחלטה הקשורה למשרד הבינוי והשיכון זה מתן מענה הולם למצוקת הדיור במגזר הערבי.

<יוסף חדד: אנחנו, בשיתוף מלא עם הרשויות, חברי הכנסת, כמובן עם כלל משרדי הממשלה השונים, דואגים שהחלטת הממשלה הקשורה למשרד הבינוי והשיכון תמומש, כלומר בשנת העבודה 2016 מימשנו את כלל התקציב שעמד מתוך ההחלטה, כלומר 262 מיליון שקל עברו לרשויות, רובם ככולם לרשויות וחלקם לחברות מנהלות שפועלות אל מול הרשויות, אם זה בתכנון בקרקע פרטית, קרקע מדינה, ראש שטח ומוסדות ציבור.

<יוסף חדד: סך הכול מבחינתי אני יכול להגיד, תכנון וביצוע בשנת העבודה 2016, כלל התקציב עבר על פי החלטת הממשלה.

<יוסף חדד: אני יכול להגיד שבמשרד הבינוי והשיכון יש ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, שפועל ומבצע מעקב ובקרה על התכנית הסדורה שקיימת ושקופה.

<יוסף חדד: התכנית קיימת, אם זה אצל ראשי הרשויות, אם זה באתר של משרד הבינוי והשיכון, כמו שאתם קיבלתם עכשיו, כלומר מבחינתנו יש שקיפות מלאה, סטטוס, אחת לחודש, אחת לחצי שנה אנחנו מבצעים על מנת לראות איך התקדמנו מבחינת התכנית.

<יוסף חדד: כשהתכנית הזאת היא תכנית ל-5 שנים, כל ראש רשות יודע בדיוק עד השקל האחרון כמה הוא אמור לקבל על פי ההתקדמות שלו בנושא.

<יוסף חדד: בשנת העבודה 2016 הרשויות הקצו 262 מיליון שקל.

<יוסף חדד: נכון להיום, אנחנו ב-2017, מתוך תקציב שעומד לרשותנו, 268 מיליון שקל, העברנו חלק גדול מהתקציב לרשויות בתחום מוסדות ציבור העברנו 85 מיליון שקל, רובם לרשויות וחלקם דרך חברות מנהלות, לתכנון בקרקע פרטית, קרקע מדינה וראש שטח העברנו כבר 30 מיליון שקל.

<יוסף חדד: כלומר אנחנו בקצב של התקדמות על פי תכנית עבודה שאנחנו מקבלים מהרשויות.

<יוסף חדד: אני רוצה לציין שחלק מהתקציב שעומד לרשות שנת העבודה 2017 ובכלל, בעיקר בתחום מוסדות ציבור, ואנחנו בעד שקיפות, אני אומר שוב, אנחנו רוצים לראות שהתקציב אכן מגיע לרשויות בהתאם, כלומר מוסדות ציבור זה חלק בלתי נפרד מהתקציב של משרד הבינוי והשיכון.

<יוסף חדד: אנחנו עומדים על 720 מיליון ₪, שזה מתחלק 40%-60%, 60% למרקם ותיק, 40% למרקם ישן.

<יוסף חדד: אנחנו במשרד הבינוי והשיכון לא מתכוונים שהתקציב הזה בצורה כזו או אחרת יחזור לאוצר, אלא להשקיע בו.

<יוסף חדד: אם זה לא יילך למרקם חדש, יילך למרקם ותיק.

אחמד טיבי: תודה רבה.

<יוסף חדד: עוד שנייה, ברשותך.

אחמד טיבי: משפט סיום, משפט.

<יוסף חדד: משפט סיום.

<יוסף חדד: אני רוצה לבשר שבשנת העבודה 2017 אנחנו הולכים לשווק יחד עם רמ"י למעלה מ-5,000 יחידות דיור, בין 4,300 ל-5,000 יחידות דיור, אני מקווה מאוד, אם לא יהיו חסמים, בחברה הערבית.

<יוסף חדד: אני רוצה לציין בנוסף, אנחנו הולכים מעבר לבנייה הרוויה גם למחיר למשתכן.

<יוסף חדד: אנחנו כרגע בשיווק די מסיבי לשכונת הגליל בנצרת.

<יוסף חדד: כמו שנאמר פה, שקיפות קיימת, אני מאמין ששיתוף הפעולה בין כלל המשרדים עם ראשי הרשויות יביא להצלחה ולמתן מענה לחברה הערבית בנושא מצוקת הדיור.

<יוסף חדד: תודה.

אחמד טיבי: תודה רבה, יוסי.

אחמד טיבי: מריה ג'יריס, אגף תקצוב בקרה, משרד הפנים.

<מריה ג'יריס: אגף פיתוח כלכלי, משרד הפנים.

<מריה ג'יריס: שלום.

<מריה ג'יריס: אני ברשות

<מריה ג'יריס: כם אתייחס רק לשני הנושאים שעלו בוועדה- תקציבי פיתוח ותקציבי איזון.

<מריה ג'יריס: שאר הנושאים - - -

אחמד טיבי: בבקשה.

<מריה ג'יריס: מריה ג'יריס, 3 שנים במשרד הפנים, מטפלת גם בנושאים שהם לא קשורים לרשויות הערביות, ובין היתר גם מרכזת את הפעילות של 922.

<מריה ג'יריס: אני אתייחס לשני הנושאים שעלו בוועדה.

<מריה ג'יריס: לגבי שאר הסעיפים של החלטת הממשלה, שלחנו סטטוס עדכני, גם לוועדה.

<מריה ג'יריס: אנחנו נציג אותו בהרחבה בוועדת ההיגוי ביום ראשון.

<מריה ג'יריס: הנושא של מענק איזון.

<מריה ג'יריס: יש פה צעירים שהם לא מכירים, אני מניחה, את העשייה של הרשויות המקומיות.

<מריה ג'יריס: חשוב להדגיש שהמטרה של מודל איזון או מענקי איזון, תקציבים שמשרד הפנים מקצה לרשויות המקומיות, זה לגשר על הפער בין ההוצאות להכנסות של הרשויות המקומיות.

<מריה ג'יריס: התקציב הזה בהגדרה שלו מיועד מלכתחילה ללא החלטות ממשלה לרשויות חלשות.

<מריה ג'יריס: מין הסתם גם לרשויות הערביות יש נתח מאוד משמעותי בתקציב השוטף השנתי של מענקי האיזון.

<מריה ג'יריס: אנחנו מכירים בעיוותים בנוסחה של מענקי האיזון.

<מריה ג'יריס: במשך שנים משרד הפנים ביקש להגדיל את התקציבים של מענקי האיזון.

<מריה ג'יריס: הדבר הזה לא התאפשר.

<מריה ג'יריס: בהחלטת הממשלה 922 ניתן תקציב חד-פעמי לרשויות הערביות של 200 מיליון שקל, שחולק ב-2016 כולו לרשויות הערביות.

<מריה ג'יריס: במקביל ניהלנו צוות מקצועי שפגש גם רשויות ערביות, אבל גם רשויות שהן מהמגזר הכללי, רשויות יהודיות, כי העיוותים בנוסחה חלים גם על רשויות נוספות.

<מריה ג'יריס: הצוות הגיש את ההמלצות שלו.

<מריה ג'יריס: ההמלצות היו תוספת של 400 מיליון שקל שנתי לנוסחת מענק האיזון של משרד הפנים.

<מריה ג'יריס: ההמלצות התקבלו על ידי אגף התקציבים, תוקצבו במסגרת 2017, ומתוך התקציב הזה בערך חצי ממנו הגיע לרשויות הערביות, וזה הישג, כי תיקון חד-פעמי שנכנס בהחלטת הממשלה לרשויות הערביות נכנס באופן שוטף ושנתי לנוסחת התקצוב הקבועה של משרד הפנים.

<מריה ג'יריס: משרד הפנים עדיין ממשיך בעבודה של הצוות וייתכן באמת שיוגשו עוד המלצות לתיקונים נוספים בנוסחה.

<מריה ג'יריס: זה בקשר למענק האיזון.

<מריה ג'יריס: תקציבי הפיתוח.

<מריה ג'יריס: החלטת הממשלה קבעה 800 מיליון שקל תוספת לתקציבי הפיתוח.

<מריה ג'יריס: זה בנוסף למה שהרשויות הערביות מקבלות בתקציבי הפיתוח השנתיים שמשרד הפנים מקצה לרשויות המקומיות.

<מריה ג'יריס: בהחלטה ובתכנית משותפת שהובלנו, יחד עם המשרד לשוויון חברתי, אגף התקציבים וועד ראשי הרשויות הערביות, החלטנו שאנחנו משנים את אופן ההקצאה או הפריסה של התקציב.

<מריה ג'יריס: מה שמופיע היום בהחלטת הממשלה, הרשויות היו אמורות לקבל את התקציב בפעימות, כל שנה יקבלו חלק.

<מריה ג'יריס: החלטנו ושינינו ופעלנו לפי זה.

<מריה ג'יריס: אנחנו הקדמנו, כמעט מרבית תקציב הפיתוח, 800 מיליון שקל לשנת 2016, מתוך 800 מיליון שקל 650 מיליון שקל הוקצו לרשויות הערביות ושאר התקציב יחולק באמת גם השנה וגם בשנה הבאה.

<מריה ג'יריס: המטרה שלנו הייתה באמת שהרשויות המקומיות באמת יקבלו את התקציב ויוכלו לתכנן את הצעדים שלהן.

<מריה ג'יריס: עלתה פה הערה מראש הרשות, שהתקציבים של ה-550 מיליון שקל, אמנם הם הוקצו ופורסמו וכל רשות מקומית יודעת את החלק שלה, אבל עדיין לא אושרו תכניות, אכן.

<מריה ג'יריס: מכיוון שהתקציב מוגדל והוא רב- שנתי, אנחנו נכנסנו לתהליך של תכנון.

<מריה ג'יריס: הרשויות המקומיות נדרשו בכוחות עצמן ובלי חברות ייעוץ להגיש תכניות לפי הצרכים שלהן.

<מריה ג'יריס: התוכניות האלו הוגשו.

<מריה ג'יריס: לפני שבוע היה המועד האחרון, נתנו כמה הארכות לבקשת הרשויות ובתיאום עם ועד ראשי הרשויות.

<מריה ג'יריס: הבקשות יידונו במסגרת צוות בין משרדי, שגם הרשות לפיתוח כלכלי ואגף התקציבים שותפים לו.

אחמד טיבי: תודה.

<מריה ג'יריס: אנחנו צופים שבספטמבר-אוקטובר יהיו החלטות וכל רשות מקומית תדע במסגרת ההקצאה שלה איזה פרויקטים - - -

אחמד טיבי: תודה, מריה, על ההצגה.

אחמד טיבי: אמרתי בערבית, שמי שרואה את הדוברים חושב שכבשנו את הפונקציות החשובות במדינה.

אחמד טיבי: זה מחזה מטעה כי אנחנו רק 10% מהמועסקים בשירות הציבורי ובשלושת הדרגים הבכירים אנחנו לא שם, אפילו פחות.

אחמד טיבי: חבר הכנסת ג'מעה אזברגה, אחר כך נחזור לנציגי הממשלה.

ג'מעה אזברגה: טוב.

ג'מעה אזברגה: אני מברך על העבודה של החברים שלי שמחפשים את היישום או עוקבים אחרי, וזה דבר טוב וחשוב.

ג'מעה אזברגה: מה שרציתי להגיד, אני רוצה אולי להוביל את הדיון למקום אחר, מתוך ה-922 הבנתי שנגזרו, גזרו את המגזר.

ג'מעה אזברגה: כמה שאני לא אוהב שגוזרים אותי, אבל גוזרים עוד פעם, גזרו 3 מיליארד שקל למגזר, מה שנקרא המגזר הבדואי, המגזר הערבי בדרום, ואנחנו רוצים לדעת, החלק הזה של התקציב עובר, נגיד, ישר למועצות או שצריך לעבור דרך רשות התיישבות, או ההתיישבות הבדואית?

ג'מעה אזברגה: שאני חושב כשלעצמו זה דבר פגום וזה דבר שהוא אסון ולא הוגן.

ג'מעה אזברגה: השאלה שלי היא מה הקריטריונים.

ג'מעה אזברגה: יש חלק גדול, אני קראתי את כל התוכנית של המגזר של ה-3 מיליארד.

ג'מעה אזברגה: הרוב המכריע של המסה הולך לעניין של החינוך, כאילו רוצים לחנך את האנשים או הילדים להיות משהו אחר, ואני רציתי לדעת, יש נגיד גופים שאתם בוחרים, בוחרים על מנת שיעבירו את התכנים של הלימודים.

ג'מעה אזברגה: איך אתם בוחרים אותם ומי בוחר אותם ומי קובע?

ג'מעה אזברגה: אני יודע, העניין של הדוברים של משרדי הממשלה למיניהם מטעים פה, מטעים, אני רוצה לדעת איפה, האם יש ועדת היגוי שיחליטו לבחור את נגיד הגוף הזה או העמותה הזו, שהיא הולכת להעביר את התכנים לחינוך או ללימודי המשך על מנת לפתח את האנשים, והאם נגיד המעבר של הכספים ממשרד השיכון ישר לעירייה או למועצה או שזה צריך לעבור דרך משרד החקלאות ואחר כך משרד החקלאות מעביר את הכסף בתנאים שלו שהוא צריך.

ג'מעה אזברגה: ודבר שני, האם זה כולל תקציבים שהולכים לאזור, אזור הנגב, בתוך התקציב הזה, והאם המשטרה, כי יש הרבה שהולך כנראה, לא רק כסף, למשטרה ולכוחות הביטחון, על מנת לחנך כאילו את האנשים, ומעבירים את כל התקציבים דרך גוף אחד והגוף הזה מחלק כאילו לרשויות, קבלן משנה של הרשויות.

ג'מעה אזברגה: אני מבקש גם שקיפות בכל העניין.

ג'מעה אזברגה: גם אם יש ועדות היגוי, שבוחרים את הגופים למיניהם והעמותות למיניהן, מה התנאים של זה, כי אני חושב שהתנאים הם, זאת אומרת המחיר כבד מאוד שאנחנו משלמים.

אחמד טיבי: תודה רבה, ג'מעה.

אחמד טיבי: משרד החינוך.

אחמד טיבי: מי ידבר במשרד החינוך?

מסעוד גנאים: יש משלחת של משרד החינוך, אני רואה.

<שפיע אלג'מאל: צהריים טובים.

<שפיע אלג'מאל: שמי שפיע אלג'מאל, אני מפקח מדעים באגף בכיר, חינוך לערבים, ברשותכם.

<שפיע אלג'מאל: אנחנו מודים לכם.

<שפיע אלג'מאל: יש לנו תכנית לקידום מערכת החינוך בחברה הערבית, קוראים לה אתגרים.

אחמד טיבי: יש לך 3 דקות בלבד.

<שפיע אלג'מאל: אוקיי.

<שפיע אלג'מאל: בסדר גמור.

<שפיע אלג'מאל: יש את הפריסה הזו, אני מדבר על השנה הקרובה, פריסה זה לא כל כך חשוב, המטרות האסטרטגיות של התכנית, צמצום פערים ויצירת שוויון הזדמנויות במערכת החינוך, חיזוק הזהות האישית והזהות האזרחית, הגדלת מספר האקדמאים הערבים באקדמיה הישראלית, הגברת השתלבותם של הבוגרים בשוק העבודה הישראלי.

<שפיע אלג'מאל: הנתונים האלה שאני מציג מנכ"ל משרד החינוך הציג בפני פורום ראשי הרשויות הערביות.

<שפיע אלג'מאל: החלטות ממשלה מתוקצבות לחברה הערבית, החלטה שאנחנו בנדון בוועדה הזו, החלטה 922, תקציב ייעודי- 184 מיליון שקל תקנת חומש 10 מיליון שקל, תקצוב דיפרנציאלי, שתיכף אני אסביר, 350 מיליון שקל, ויש את התקצוב למוחזקות, ביצוע, בית ספר לביצוע עד תשע"ז, שזה 52 מיליון שקל.

<שפיע אלג'מאל: ד"ר ג'מאל זחאלקה ציין את בתי הספר היסודיים ואני רוצה להתייחס למדדי התוצאה בכל הנושא של ההישגים הלימודיים.

<שפיע אלג'מאל: אם תיקחו את שפת האם של כיתה ה' מתשע"ה לתשע"ט 2019 ועד 2020, יש לנו צפי בדיוק בתוצאות המיצ"ב בסולם ה-500, יש לנו בדיוק התכנית בכל השעות של התקצוב הדיפרנציאלי שהמשרד מקצה, הן ליסודי והן לחטיבות הביניים, ולאן אנחנו מתקדמים משנה לשנה, מה גם שבאותה שפת אם בכיתה ה', אם תסתכלו גם בכיתה ח', אני אציין גם את הפער, צמצום פער, למשל אם תיקחו מתמטיקה, צמצום הפער במתמטיקה בכיתה ה', אם היה פער, בתשע"ה היה 48, אז בתשע"ט, 2019, הצפי שלנו שהפער יהיה 34, וב-2020 הפער יהיה 20.

<קריאה: אתה מתחייב?

<שפיע אלג'מאל: כן.

<שפיע אלג'מאל: בוודאי.

<שפיע אלג'מאל: זו תכנית שאני אציין גם פה כמה דברים של - - -

אחמד טיבי: נא לסיים.

<שפיע אלג'מאל: מדדי התוצאה של הישגים לימודיים של עלייה של 14% בשיעור הזכאים לתעודת הבגרות והלומדים בי"ב.

<שפיע אלג'מאל: בתשע"ד היה לנו 59%, ב-2019, תשע"ט, עלייה של 6.5%, שזה יגיע ל-65.5%, וב-2020, בסוף התוכנית, אנחנו נגיע ל-73%.

אחמד טיבי: תודה רבה.

אחמד טיבי: בבקשה, כמאל, אבל נא לקצר.

אחמד טיבי: משרד החינוך, גם לא השתתפתם ב-922 וגם יש לכם שני דוברים פה.

<כמאל חואלד: שלום לכולם.

<כמאל חואלד: אני רוצה להגיד שבתחום הכשרת המורים תכנית מיושמת במלואה, הן במכללות הערביות והן במסגרות היהודיות להכשרת מורים ערבים במכללות הממלכתיות.

<כמאל חואלד: מטרת העל של התכנית היא שיפור הכשרת המורים, שיפור איכות ההוראה, תוך התייחסות לשלושה שלבים, שלב ההכשרה הטרום תפקידי, לפני הכניסה למקצוע, שלב הכניסה למקצוע ושלב הפיתוח המקצועי.

<כמאל חואלד: התקציב של התכנית לשנת 2017 נמצא בבסיס התקציב.

<כמאל חואלד: בשלב ההכשרה להוראה אנחנו השנה תגברנו את לימודי האוריינות האקדמית בקרב הסטודנטים.

<כמאל חואלד: אנחנו תגברנו את לימודי היסוד בלשון ערבית.

<כמאל חואלד: ההתנסות המעשית נעשית היום בדגמים חלופיים יותר מתקדמים.

<כמאל חואלד: הקמנו יחידות למעורבות חברתית בקהילה.

<כמאל חואלד: הסטודנטים פעילים ביחידות האלה.

<כמאל חואלד: אנחנו חילקנו 580 מלגות לסטודנטים.

<כמאל חואלד: גובה כל מלגה עומד על 5,500 שקל.

<כמאל חואלד: בשלב ההתמחות והכניסה להוראה אנחנו הקמנו מרכז לסימולציה לחינוך בשפה הערבית.

<כמאל חואלד: לראשונה זה נעשה.

<כמאל חואלד: הקמנו ארבעה מרכזים שפועלים בשפה הערבית.

<כמאל חואלד: בנושא קליטת מורים חדשים כמורה שני בכיתה, ארבע מכללות מלוות את המורים החדשים.

<כמאל חואלד: אנחנו גם הקמנו שש חממות יישוביות וחמישה בתי ספר זכו בפרס קליטה מיטבי.

<כמאל חואלד: בנושא הפיתוח המקצועי, התכנית מתמקדת בהעצמת מנהלי בתי הספר כמובילים את העשייה החינוכית, פיתוח אחריות מקצועית בקרב בעלי התפקידים, קידום אקלים חינוכי ופיתוח מרכזי פסגה.

אחמד טיבי: תודה, כמאל.

<כמאל חואלד: התכנית הופעלה השנה במלואה ב-102 בתי ספר.

אחמד טיבי: תודה רבה.

<עלי הייכל: עלי הייכל, המפקח הארצי קהילתי, מינהל חברה ונוער, משרד החינוך.

<עלי הייכל: אני רוצה להגיד בנושא של תכנית אתגרים בחינוך הבלתי פורמלי.

<עלי הייכל: אחרי חבלי לידה מאוד קשים התחילה התכנית.

<עלי הייכל: ראשי הרשויות נמצאים פה.

<עלי הייכל: יש לנו הרבה קשיים, כמו שראשי הרשויות אמרו, אבל באיזשהו מקום אנחנו התחלנו ואני מאמין שכבר התשתית לשנה הבאה של חינוך בלתי פורמלי היא מאוד איתנה וחזקה ואפשר להתחיל.

<עלי הייכל: ודרך אגב, היה קול קורא של 70 מיליון לרשות הרשויות בחינוך הבלתי פורמלי, ורוב הרשויות, 73, הגישו, וחלק גדול, מעל 90% מהרשויות כבר הן בשלבי ביצוע.

<עלי הייכל: חוץ מזה יש לנו כמה נושאים, כמו פתיחת מתנ"סים, כבר נפתחו 5 מתנ"סים וכל מיני דברים חדשים.

<עלי הייכל: אני מאמין שבשנה הבאה, 2018, 2017, יהיה לנו ממש - - -

אחמד טיבי: שוקראן.

אחמד טיבי: ראג'י מנסור, מוועדת מעקב החינוך הערבי.

<ראג'י מנסור: שלום לכולם.

<ראג'י מנסור: תודה.

<ראג'י מנסור: אני רוצה לנצל את הזמן בקצרה.

<ראג'י מנסור: גם אני אהיה שמח, אחד הראשונים שאשמח לראות את ספר התקציבים, דו"ח התקציבים שמוציא משרד החינוך בסוף כל שנה, כפי שבתשע"ו לא מראה לי עוד פעם שילד חלש במגזר הערבי מקבל 50%, פר תלמיד, לפי פר תלמיד, מילד חלש במגזר היהודי.

<ראג'י מנסור: עד שנגיע לשמה נגיד שאולי סגרנו על חלק מהפערים.

<ראג'י מנסור: אין ספק שיש תכניות טובות, אין ספק שגם יש שיפור, אבל השיפור הזה והתכניות הלו לא סוגרות פערים, לא ב-5 שנים ולא ב-10 שנים, זה מהניסיון שלנו, על כל התוכניות שעברו.

<ראג'י מנסור: ראיתם, עכשיו הציגו תכנית חומש, הייתה פעם 50 מיליון שקל, היום היא ירדה ל-10 מיליון שקל, איפה ה-40 מיליון שקל שאנחנו סיכמנו שזה בסיס, ייכנס לבסיס התקציב של משרד החינוך לעניין המגזר הערבי?

<קריאה: בשנה, 10 מיליון בשנה.

<ראג'י מנסור: בוודאי, בשנה.

<ראג'י מנסור: זה 50 היה בשנה.

אחמד טיבי: חבר'ה, נא לתת לראג'י לסיים.

<ראג'י מנסור: אני רואה לנכון, מה שנאמר כאן גם על ידי חברי הכנסת, נסתכל גם על התקציב הבסיסי, למה להסתכל רק על התוספתי?

<ראג'י מנסור: אפילו בתקציב הבסיסי של משרד החינוך הכולל, אז יש פער עצום לא בתקן שמעבירים לבתי הספר בעניין הבסיסי, התקן הבסיסי, אלא גם עוד פעם התוספתי, כך שאנחנו רואים, 70% פחות מקבלים בתקן התוספתי בתיכון, 50% בחטיבות הביניים, 35% ביסודי, וזה מדאיג.

<ראג'י מנסור: גם התוכניות האלה, חבר הכנסת טיבי, לא מעבירים בזמן, מה שמשפיע גם על התפתחות התכניות שלנו במגזר הערבי, אם זה בבינוי, אם זה גם בתכנית אתגרים, שעד עכשיו הם לא העבירו - - -

אחמד טיבי: תודה רבה לראג'י.

אחמד טיבי: ח"כ אוסאמה סעדי.

אוסאמה סעדי: כן.

אוסאמה סעדי: אדוני היו"ר, חבריי, אהלן וסהלן.

אוסאמה סעדי: אני אדבר בקיצור, אדוני היו"ר, כי אנחנו עומדים להצביע בעוד 10 דקות - - -

אחמד טיבי: מוגבלים בזמן, כן.

אוסאמה סעדי: אנחנו מצביעים עוד מעט על חוק יסוד ירושלים, שבאמת זה חוק, אחד החוקים בשרשרת ושורת החוקים הגזעניים.

אוסאמה סעדי: אני חושב שאנחנו, כרשימה המשותפת, הגדרנו את התוכנית כצעד בכיוון הנכון ואמרנו שאנחנו נשים דגש על הביצוע ועל הניצול של כל התוכנית הזאת, ואכן הישיבה הזאת במסגרת הבקרה והביקורת והפיקוח על איך בדיוק מנצלים את העניין הזה.

אוסאמה סעדי: למשל במשרד הכלכלה, על אזורי תעשייה, אני יודע שכל הכסף, אדוני היושב ראש, הוא בקושי, אולי מקימים אזור תעשייה אחד או שניים.

אוסאמה סעדי: אני יודע, איימן, שיש הצעה להוסיף עוד כספים, הרבה כספים, עשרות מיליונים, על מנת באמת לעשות את אזורי התעשייה.

אוסאמה סעדי: גם בעניין יוסי חדד, הוא נמצא פה, בעניין משרד השיכון, שבאמת יש כספים ויש את ההסכמים, אסטרטגי וכל הדברים האלה, אבל יש בעיה של כל העניין הזה של המחיר למשתכן ובנה ביתך.

אוסאמה סעדי: חשוב מאוד שנפתור את זה, אחרת הכסף הזה ייתקע ויחזור לאוצר.

אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים לנצל כמה שיותר מהכסף הזה.

אוסאמה סעדי: זה התפקיד שלנו.

אחמד טיבי: תודה רבה, ח"כ סעדי.

אחמד טיבי: נאזי, משרד הספורט.

<נאזי נוג'דאת: שלום לכולם.

<נאזי נוג'דאת: אני אהיה ממוקד מאוד כי אני מבין שממש - - -

אחמד טיבי: בקצרה.

אחמד טיבי: אני מתנצל.

אחמד טיבי: צריך לתת לכולם.

<נאזי נוג'דאת: כן.

<נאזי נוג'דאת: לאור ההערות שעלו כאן, אני בעצם ממקד את התשובה בנושא של תשתיות כי בלי תשתיות אי אפשר לעשות בעצם ספורט ואי אפשר לפתח את הספורט.

<נאזי נוג'דאת: בנושא תשתיות פיזיות, יש את התכנית הלאומית של 2027, כאשר היא בעצם מנסה לתת את המענה ולסגור את הפערים בנקודה הזאת.

<נאזי נוג'דאת: הנושא שעומד כיום על הפרק, אולמות, מגרשים, מגרשי כדורגל, מגרשים סינתטיים, וכמובן גם כן תאורה למגרשים פתוחים, כאשר התקנות האלה כבר פתוחות.

<נאזי נוג'דאת: הרשויות המקומיות קיבלו, 68 רשויות ערביות כבר קיבלו את ההרשאות.

<נאזי נוג'דאת: לצערי הרב, אני מציין כאן, ואני רוצה את ההקשבה כאן בנקודה הזאת, לצערי הרב רק 19 רשויות הגישו את הבקשות, ו-9 מהן, כבר התקצוב להן אושר, 10 אמורים להשלים את המסמכים.

<נאזי נוג'דאת: השאר בעצם בבעיה רצינית.

<נאזי נוג'דאת: כשבדקנו מה הסטטוס ומה החסם שקיים בגלל אי הגשת הבקשות, וזו נקודה שחוזרת על עצמה בשאר המתקנים, בעיית קרקעות.

<נאזי נוג'דאת: אם אנחנו מדברים על 2-3 דונם בשביל מגרש סינתטי, הרשות לא מוצאת לזה קרקע, אז תארו לעצמכם לענייני אולמות ולמגרשי כדורגל, בעיה מאוד רצינית.

<נאזי נוג'דאת: התקנה לאולמות ולמגרשים פתוחה עד ה-19.9.

<נאזי נוג'דאת: כיום יש הרבה הרבה מעבר לקיבולת של התקנה הזאת, הגשת בקשות.

<נאזי נוג'דאת: אני מקווה שלפחות בנקודה הזאת יתקדמו.

<נאזי נוג'דאת: בנושא פעילות שהוזכרה כאן.

<נאזי נוג'דאת: החלק של המגזר הערבי מבחינת סל הספורט, אני הייתי מאוד מאוד רוצה שאותו תקציב שנעשה בתרבות יהיה בספורט, אבל סל הספורט אצלנו הוא בערך 30 מיליון, כשהנתח של המגזר הערבי הוא בערך 8 מיליון שקל.

<נאזי נוג'דאת: יש את התוכנית הלאומית של פרחי הספורט שמטיבה עם הקבוצות, וזה בעצם בשורה למגזר, כי הטוטו משלם לך כסף אחרי שנתיים.

<נאזי נוג'דאת: לפרחי הספורט הרשות מקבלת את התקציב משנה ראשונה שבעצם נמצאים שם, לכן כדאי לנצל את זה.

<נאזי נוג'דאת: צר לי להגיד את זה, שלא כל הרשויות הערביות מאיישות את התפקיד של מנהל המחלקה לספורט.

<נאזי נוג'דאת: לא כל המנהלים שיושבים בתוך הרשות המקומית נשאלים על ידי ראש הרשות מה התפוקה שלך בעצם, מה אתה מגייס, מה בעצם אתה מביא, כי בהרבה רשויות בעצם לא מודעים לפוטנציאל שקיים ולא מנצלים את הפוטנציאל שקיים.

אחמד טיבי: תודה, נאזי.

אחמד טיבי: ג'אמל מדלג, משרד החקלאות.

<ג'מאל מדלג: אני אגיד, אם כבר אני פה, אני אגיד, למרות שאנחנו לא בתכנית הגרנדיוזית שאתם מדברים עליה.

<ג'מאל מדלג: אני אגיד שמאוד חשוב ש - - -

<קריאה: אנחנו כבר אמרנו שמשרד החקלאות בישראל הוא משרד החקלאות ליהודים.

<ג'מאל מדלג: אני רוצה להדגיש את מה שאמרת, אם יורשה לי, ואני אגיד שמאוד חשוב שהחקלאות ייכנס.

<ג'מאל מדלג: זאת עוד תכנית - - - כי בסך הכול זה תחום שמעניין כמעט כל בית במגזר זה, ואני חושב, גם הרשויות יכולות להסכים איתי, על כך שדבר ראשון הם הפסידו את התמיכה בתשתיות, זה דבר שצריך לשקם את הגישה לדרכים החקלאיות, שזה הפסדנו אותו ובגדול.

<ג'מאל מדלג: אני חושב שגם בנוסף לנושא של תקציבים צריך לשים לב לנושא שהוא לא פחות חשוב, נושא הסטטוטוריקה ונושא הבעלויות, שזה גם לא דורש הרבה תקציבים, אלא צריך לעשות סוויץ', החלפת דיסקט.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: ח"כ מסעוד גנאים.

מסעוד גנאים: תודה.

מסעוד גנאים: אני מברך את כל הנוכחים, ראשי הרשויות, מוסאוא וכולם.

מסעוד גנאים: נכון, בקשר לתוכנית 922, התוכנית מתבקשת ונכונה, בכיוון הנכון, אבל מבחנה בשני דברים, לפי דעתי.

מסעוד גנאים: האחד, בביצוע, ולא רק ביצוע, אלא באיך שאר כל המשרדים עוזרים בלהסיר את המכשולים בפני הביצוע, זה אחת.

מסעוד גנאים: שתיים, אנחנו תלינו תקוות, תולים תקוות בעניין של שינוי מנגנוני התקצוב, משום שבהם טמון המטרה לטווח ארוך, איך בסוף לסגור את הפערים.

מסעוד גנאים: לפי דעתי, אלה שני המבחנים.

מסעוד גנאים: אני מקווה שהמשרדים והממשלה תעמוד במבחנים האלה ולא רק ישתמש ראש הממשלה בתכנית כדי לשווק את עצמו.

אחמד טיבי: תודה.

אחמד טיבי: ראעד אבו אלקיעאן.

<ראאד אבואלקיען: צהריים טובים.

<ראאד אבואלקיען: תודה למוסאוא והשותפים שלה ליוזמה המוערכת.

<ראאד אבואלקיען: הפתיח של חבר הכנסת שפתח בפתיח מבטיח בדיבור, אבל לא ביישום, שמעתי פה את החברים מדברים על פערים והשלמת הפערים.

<ראאד אבואלקיען: אני חושב שבמדינת הנגב צריך לדבר על היעדר כי אנחנו חיים במדינה אחרת, לא פערים, ואם אני אצא מפה עם תחושה של פערים, שצריך להשלים את הפערים, אז אני אלך לבנות סוכת חתונה ואני אחגוג עד אינסוף.

<ראאד אבואלקיען: אני רוצה לדבר על 45 יישובים שמאכלסים מעל 100,000 נפש, שמחציתם מתחת לגיל 18, שזה חינוך חובה, שאין להם בתי ספר, שברפורמה של משרד החינוך שאומרת מחשב לכל ילד בבית ישראל, אנחנו רוצים ג'ריקן מים לכל ילד בנגב, לערבי בנגב, שיתרחץ.

<ראאד אבואלקיען: שהיא מדברת על עוד דברים אחרים, שירותים מוניציפליים וכדומה ואין את זה.

<ראאד אבואלקיען: התקציבים שמופנים לדרום הם מופנים לרשות להסדרת ההתיישבות, עוד שלטון בתוך שלטון המדינה, שצריך למקד את השלטון שלו ולעצור את התפתחות וכל קדמה במגזר הערבי בנגב, ולא נותן לנו שום קדמה.

<ראאד אבואלקיען: והתקציבים האחרים, החלק השני של התקציבים מועבר להקמת יחידות משטרה על מנת להחריב את המדינה, שפתח זוהר ורצה לשמור עליה ולשמר אותה - - -

אחמד טיבי: ראאד.

<ראאד אבואלקיען: תן לי שנייה.

אחמד טיבי: תסיים.

<ראאד אבואלקיען: אז אנחנו מדברים על, מחריבים את המדינה, הורסים את המדינה ולא בונים.

<ראאד אבואלקיען: ומה שעושים עוד, שלא רק הורסים, גם רוצחים וגם מכפישים, ואני בא מדוגמה חיה, שהיא היישוב שלי, שאני מייצג אותו, שהולכים להרוס, להחריב, ורצחו כבר, ורוצים לרצוח בימים האחרונים, ואני באתי היום עם יד על הלב לפה, כי יש בלגן שם ביישוב, ומי שאחראי לזה, משרד הפנים, משרד השיכון, מנהל מקרקעי ישראל, קק"ל וכל הגופים הללו- במקום לפתור ולבוא לסוגיות של כאלה, להביא פתרונות - - -

<קריאה: הוועדה ננעלת ואתה לא תוכל להמשיך לדבר ולא יהיה סיכום.

<ראאד אבואלקיען: אז אולי לחשוב בהיגיון ולהביא משהו לנגב ולתת לנגב מה ש-69 שנה לא קיבל.

אחמד טיבי: בהחלט, אתה צודק.

אחמד טיבי: אני מתנצל בפני אלה שרציתי לתת להם תשתיות ותחבורה ציבורית.

אחמד טיבי: לא אוכל בגלל דוחק הזמן.

אחמד טיבי: אני רוצה לקרוא את המסקנות של הוועדה בעקבות יום הדיון הזה.

אחמד טיבי: הוועדה פונה למשרדי הממשלה וקוראת לפעול לשקיפות מלאה בהעברת המידע לגבי סטטוס יישום התוכנית, וכן לפעול לתמרוץ העברת התקציבים לגורמים הרלוונטיים, לרבות הרשויות המקומיות הערביות.

אחמד טיבי: 2.

אחמד טיבי: הוועדה פונה לשר הכלכלה ולשר האוצר לפעול לאישור ותקצוב התכנית הלאומית לאזורי תעשייה ליישובים הערביים, שהוכנה ברשות לפיתוח כלכלי, בעלות של כ-1 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: 3.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לשר החינוך לפעול באופן מיידי למימוש התקציב המיועד לשעות חינוך דיפרנציאלי, בהתאם למדדי טיפוח שוויוניים, בסכום כולל של 1.2 מיליארד שקל.

אחמד טיבי: כמו כן, להציג תכנית לסגירת הפערים בבינוי כיתות ללימוד ושיתוף הרשויות הערביות בתוכנית החינוך הבלתי פורמלי, אתגרים לחינוך.

אחמד טיבי: 4.

אחמד טיבי: הוועדה פונה לשרת התרבות ומבקשת להבטיח הקצאה של כ-100 מיליון שקל למוסדות התרבות הערביים.

אחמד טיבי: 5.

אחמד טיבי: הוועדה פונה לשר השיכון לפעול לתקצוב הוגן לטובת טיפול בשיקום שכונות.

אחמד טיבי: 6.

אחמד טיבי: הוועדה פונה לשר התחבורה בבקשה להציג תכנית לחיבור היישובים הערביים לתחבורה ציבורית ופיתוח התשתיות.

אחמד טיבי: 7.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לשר הבריאות ושר הרווחה להציג תכנית לטיפול בסוגיית העוני והתחלואה בחברה הערבית.

אחמד טיבי: 8.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לשר החקלאות להקצות תקציבים ייעודיים לפיתוח החקלאות ביישובים הערביים.

אחמד טיבי: 9.

אחמד טיבי: הוועדה קוראת לממשלה לשים דגש ותקציבים מיוחדים לצמצום הפערים בנגב, לרבות ביישובים הערביים בנגב.

אחמד טיבי: תודה רבה לכולם.

אחמד טיבי: מודה לכם על ההשתתפות, למוסאוא, לחבר הכנסת ג'מאל זחאלקה ולכל האורחים.