הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 124, 2017-06-26 11:15

רחל עזריה: צהריים טובים, אנחנו ממשיכים את הדיון.

רחל עזריה: אני מתכבדת לפתוח מחדש את ישיבת ועדה מספר 9 בנושא הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים, תיקון מספר 4, הפעלת מערכת לתיווך באשראי, הלוואות חברתיות, פ/1127.

רחל עזריה: הנושא שאנחנו נדון בו עכשיו זה נושא הבנקים.

רחל עזריה: אחד הנושאים שעלו בנושא של ההשקעות והלוואות חברתיות זה מה מעמד הבנקים.

רחל עזריה: החוק, כרגע, כפי שהוא כתוב הוא מחריג את הבנקים, הבנקים לא תחת החוק, ואני ביקשתי מבנק ישראל להבהיר מה בדיוק הפער בין החוק לבין המעמד של הבנקים.

רחל עזריה: אני מבקשת שתחזרו על זה במילים קצרות ואחר כך אנחנו נפתח את העניין לדיון.

רחל עזריה: בבקשה.

<סימה שפיצר: סימה שפיצר, מנהלת יחידת הרישוי בפיקוח על הבנקים.

<סימה שפיצר: אז קודם כל הנסיבות של הפעילות של ה- P2P עד היום במערכת הבנקאית היו בהעדר חקיקה, פיקוח וצו איסור הלבנת הון על הפלטפורמות והגופים האחרים.

<סימה שפיצר: מרגע שאנחנו נמצאים פה בפני הוועדה הנכבדה, אנחנו נמצאים כבר בעצם במסלול חקיקה שלוחות הזמנים בו מוגדרים וידועים מראש.

<סימה שפיצר: מבחינת הבנקים, הסביבה הרגולטורית שבה הם יוכלו לפעול מול הגופים האלה הולכת להתבהר מאוד משמעותית.

<סימה שפיצר: אנחנו גם התחייבנו במסגרת ה-MOU לתקן את הצו של המערכת הבנקאית ולהכניס הקלות בפעילות היום יומית של הפלטפורמות מתוך הבנה שהם מפוקחים ובאמת כדי להקל עליהם בניהול הפעילות היום יומית.

<סימה שפיצר: עוד מעבר לזה קבענו גם ב-MOU שאנחנו נסדיר ישיבות מסודרות בעניין התחרות שבין מערכות תיווך האשראי לבין המערכת הבנקאית.

<סימה שפיצר: זה תפקידנו.

<סימה שפיצר: אנחנו רואים ומטפלים בסוגיות בכלל של מניעת תחרות בדבר שבשגרה, ולכן אנחנו לא רואים שיש הבדל בין מערכות לתיווך אשראי לבין כל פעילות אחרת שישנה בה תחרות בין המערכת הבנקאית לבין הגופים האחרים.

<סימה שפיצר: אני אחדד את זה שוב.

<סימה שפיצר: בכל העולם משקיעים בפלטפורמות.

<סימה שפיצר: בנקים מובילים משקיעים בפלטפורמות ונמצאים בעצם בפסגת העשייה.

<סימה שפיצר: ישנם פרסומים לפחות של ברקליס, וולס פרגו שמקימים פלטפורמות על מנת לשפר בעצם את השירותים שניתנים.

<סימה שפיצר: ואנחנו חושבים שכדי שתהיה פגיעה כזאת בבנקים פה בישראל צריכה להיות סיבה מאוד מאוד משמעותית מכוון שזה פוגע בחופש העיסוק של הבנקים.

רחל עזריה: אוקיי, בסדר.

רחל עזריה: התייחסויות?

רחל עזריה: כן, בבקשה.

חיים ילין: אני האמת שאמרתי את דעתי.

חיים ילין: אני לא משנה אותה אבל אני אחזור.

חיים ילין: אמרתי שלבנקים זה לא כלכלי בכלל לתת הלימת הון של אחד על אחד וכשהם יכולים לעשות יותר כסף מאותו מיליון ₪ שהם מקבלים בגלל הלימת הון שונה.

חיים ילין: מצד שני נאמרה פה אמירה, אבל הבנקים אין להם שום בעיה שבעצם להרוג את כל ה-P2P ולהפסיד כסף ובעצם להשתלט על השוק.

חיים ילין: אני לא יכול להתווכח עם זה כי כנראה זה יכול להיות נכון.

חיים ילין: ולכן, אני חוזר למקורות.

חיים ילין: זאת אומרת בפרק הראשון שהיינו בתחרות הבנקאית שדיברנו על שאנחנו מוציאים את כרטיסי האשראי מהבנקים נתנו מה שנקרא, הגנת ינוקא, לכל מי שנמצא של חמש שנים.

חיים ילין: ואני חושב שזה מה שצריך לעשות.

חיים ילין: אני אגיד משהו שהוא קשה לי בהיגיון.

חיים ילין: הרי אין שום בעיה היום, תראו מה מגוחך, הרי ה-P2P מנסה לתת רגולציה קצת יותר נמוכה ולהקטין סיכונים על ידי פיזור הכספים וכו'.

חיים ילין: עכשיו אותה מערכת בנקאית שלא מוכנה לתת ל-80% מהעסקים הקטנים הלוואות תהיה תחת מסגרת של ה-P2P תתן.

חיים ילין: זאת אומרת, נורא קשה לי עם זה.

חיים ילין: באמת, אני אומר לכם כי זה מזכיר לי קצת הוט.

חיים ילין: מתי הוט הגיעו אלינו?

חיים ילין: אחרי שיס שמו את הצלחת על הבית שלי אחרי עשר שנים.

חיים ילין: רק אחרי שאנחנו פותחים את ה-P2P הבנקים עכשיו אומרים, רגע, יש פה נישה שעד עכשיו לא טיפלנו בה, לא נתנו להם, את המיליון ₪ האלה ועכשיו פתאום כן אנחנו יכולים כי יש פה נישה ואנחנו צריכים לעדכן את עצמנו.

חיים ילין: תראו, הבנקים היו יכולים מזמן לעשות הכל.

חיים ילין: להוריד ריביות, להיות פחות חזירים, להוריד את הריכוזיות ואנחנו היינו היום מובטלים פה.

חיים ילין: דרך אגב, כולנו, כי כל הארבעה פרקים לא היו צריכים להתקיים כי הייתה קיימת תחרות משוכללת שכולם היו נהנים ממנה והריביות היו מאוד נמוכות.

חיים ילין: אבל כמו כל נישה שמישהו לא נכנס אז יש מישהו אחר שנכנס שמסתפק במועט.

חיים ילין: דרך אגב, אני לעומת ח"כים אחרים, אולי, לא יודע, אני לפחות משקיע הרבה.

חיים ילין: אני כבר נפגשתי עם הסולק השלישי לשיחה אישית בשביל להבין למה הוא הולך לשם.

חיים ילין: הוא אמר את משפט המפתח: אני לא רוצה להרוויח כמו חזיר.

חיים ילין: זה מה שהוא אמר לי.

חיים ילין: ברגע שהוא אמר לי את המשפט שלי גם הבנקים יכולים להיות בפוזיציה הזאת אבל הם לא שם.

חיים ילין: לכן אני מסכם.

חיים ילין: אני חושב שצריך לתת הגנת ינוקא של חמש שנים.

חיים ילין: דרך אגב, רק בגלל חופש העיסוק שמדובר עליו.

חיים ילין: זאת אומרת שאני לא יכול למנוע.

חיים ילין: בגדול, הייתי היום אומר אחרי שאני מבין שהבנקים מסוגלים להכנס לנישה ולאכול פה את כל השוק הייתי מחריג אותם לגמרי מהחוק ולא היו נכנסים בכלל.

חיים ילין: אבל במצב שנוצר אני חושב שחמש שנים של הגנת ינוקא זה הכי טוב.

רחל עזריה: רגע, בואו נשמע עוד קצת ואז נחזור אליכם בנק ישראל.

רחל עזריה: בבקשה.

<לינור דויטש: עורכת דין לינור דויטש מלובי 99.

<לינור דויטש: אני רוצה קודם כל להתייחס לעצם העובדה שאנחנו עכשיו מנהלים את הקרב הזה אני חושבת שזו אחת הסיטואציות ההזויות ביותר שבאמת קורות.

<לינור דויטש: כל מטרת החוק הזו הייתה למצוא פתרון לתת בעצם איזשהו פייט לבנקים, להוות יתרון תחרותי.

<לינור דויטש: הבנקים הם הגוף שלמעשה שולט באופן מוחלט בכל הכספים של כולנו והמטרה הייתה למצוא אלטרנטיבה.

<לינור דויטש: כל הסיפור הזה התחיל מאיזשהו מקום שהייתה אי בהירות בסעיף.

<לינור דויטש: לא חשבנו שזה איזשהי מדיניות מוכוונת, חשבנו שיש איזשהי טעות שבאמת הבנקים הם מוחרגים ופתאום אנחנו מוצאים שיש פה ממש מלחמה על זכותם של הבנקים בחופש העיסוק, להלחם על זכותם לתת איזשהו פייט.

<לינור דויטש: אני מצטערת אבל גם לבנק ישראל וגם לאיגוד הבנקים, זה בעיניי הזוי.

<לינור דויטש: אתם למעשה חוטאים למטרת החוק.

<לינור דויטש: אנחנו לא מדברים פה על גוף מסכן שצריך לדאוג לחופש העיסוק שלו אלא גוף שכל המטרה היא להלחם בעובדה שהוא לא נותן אופציות אחרות.

<לינור דויטש: לבנקים יש את כל האפשרות הקיימת באמצעות הפקדונות.

<לינור דויטש: ככה הבנק פודה.

<לינור דויטש: יש להם פקדונות הם יכולים להלוות אותם.

<לינור דויטש: לא צריכים להוות צינור הלוואה בין איש אחד לאיש אחר כי הם עצמם מחזיקים בכספים של כל האנשים האלה.

<לינור דויטש: ולכן, כל הפונקציה וכל הניסיון להכנס לתחום הזה הוא הזוי במהותו.

<לינור דויטש: אבל נעבור שנייה מעבר.

<לינור דויטש: נגיד התגברנו על אלמנט ההזיה ואנחנו מנסים באמת להתמודד עם הטענה.

<לינור דויטש: העובדה שאנחנו עכשיו צריכים לריב על - - - הובא לידיעתי המסמך שהועבר, טיוטה של הפיקוח על הבנקים שמדבר על ההבדלי רגולציה.

<לינור דויטש: נגיד שאנחנו מדברים על הסיטואציה שבה הבנקים באמת יכנסו לתחום הזה.

<לינור דויטש: המטרה היחידה להכנס לתחום היא באמת להרוג את הפלפורמות האחרות.

<לינור דויטש: אין מטרה אחרת.

<לינור דויטש: הם יכולים הרי להשתמש בכספים האלה.

<לינור דויטש: הם לא צריכים להקים פלטורמה כדי.

<לינור דויטש: לכן המטרה היחידה יכולה להיות היא כגוף דורסני, כאלמנט דורסני להרוס את הפלטפורמות.

<לינור דויטש: עכשיו נגיד שזה קורה ונגיד שהם עכשיו נכנסים לתחום, הם הרי לא, תקני אותי סימה, אני לא מספיק, את יותר בקיאה ממני בחוק הבנקאות, הם לא יכולים פשוט להקים פלטפורמה תחת, הם חייבים להקים חברת בת שתעשה זאת.

<לינור דויטש: נכון?

<לינור דויטש: אם אכן מוקמת חברת בת, למה היא לא יכולה להיות תחת פיקוח רשות שוק ההון?

<לינור דויטש: למה צריך להיות פיקוח נפרד?

<לינור דויטש: אתם באים ואומרים שהפיקוח על הבנקים לא יכול להיות ש- - - הרי זו חברת בת ולא הבנק עצמו, ולכן אין מניעה.

<לינור דויטש: ונגיד באמת שהוא נשאר - - - והסיבה שאני אומרת, ולא חלילה אני לא רוצה לתבוע את בנק ישראל, אבל אני רואה את המסמך שהעברתם של הטיוטה שמדבר על השוואה בין הרגולציות.

<לינור דויטש: ואני רואה סעיף אחר סעיף הבדלים מהותיים ברגולציה שתהיה על הגוף שאמור להיות מוקם על ידי הבנקים לבין הפלטפורמות הרגילות.

<לינור דויטש: אנחנו שולחים לשחקנים, שולחים לקרב שחקנים עם חרבות ושחקנים עם רובים.

<לינור דויטש: זה לא אותו כלי להלחם.

<לינור דויטש: יש פה בסעיפים סעיף שכתוב הפיקוח על הבנקים מבוסס על פסיקה.

<לינור דויטש: אחלה שיש חובה בפסיקה.

<לינור דויטש: זה לא בשום צורה משהו שמבוסס על פסיקה - -

רחל עזריה: זה לא דומה לפסיקה ראשית.

<לינור דויטש: - - לא דומה למה שיכולה לאכוף אותה.

<לינור דויטש: הרי כל המהות של אכיפה של - - - זה רגולציה, זה סנקציות, זה קנסות, זה שיש לך אלמנט שבתור מפקח אתה אכן יכול לאכוף ולהפחיד.

<לינור דויטש: זה שיש פסיקה אוקיי אז מה תעשו?

<לינור דויטש: אז אני אומרת, והיה ואנחנו מגיעים למצב שבאמת הדבר הזה נכנס תחת התניות ש-א' - חייב להיות אותו מפקח.

<לינור דויטש: לא יכול להיות שיהיו שני מפקחים שונים, זה חברת בת, אין סיבה שלא.

<לינור דויטש: ב' - חייבת להיות הגנת ינוקא של חמש שנים לתת לחברות להתבסס ובכלל להתחיל לתת פייט כדי שבכלל ידבר.

<לינור דויטש: ואם בנק הגיע למצב שבנק אכן שולט, לא באופן מלא, שיהיה עד הגבלה של עד 20%, אחרת אנחנו פשוט יורים לעצמנו ברגל ומאבדים את כל המטרה של החוק.

רחל עזריה: אני רוצה לברך את הנכנסים.

רחל עזריה: מאיפה הגעתם?

<קריאה: אנחנו קבוצת נגדים בתהליך למידה ואיחוד - - - אנחנו כבר שנה עושים כל מיני דברים ביחד וזה אחד ה- - -

רחל עזריה: יפה.

רחל עזריה: אז ברוכים הבאים קודם כל.

רחל עזריה: אני אגיד לכם קודם כל מה אתם רואים כי בכל זאת להגיע לאמצע דיון.

רחל עזריה: יש לנו פה דיון על פלטפורמות אינטרנטיות שמאפשרות הלוואות והשקעות המונים.

רחל עזריה: זה בעצם איזשהו מסלול בנקאי אלטרנטיבי.

רחל עזריה: מסלול של הלוואות והשקעות אלטרנטיבי.

רחל עזריה: יש לנו פה דיון על האם הבנקים יוכלו בעצמם גם להקים פלטפורמות כאלה ואיך אנחנו מוודאים שעדיין תהיה את האפשרות הזאת של ההלוואות וההשקעות.

רחל עזריה: מה תהיה המערכת יחסים מול הבנקים.

רחל עזריה: זה דיון מאוד, הוא קצת סוער לחנונים, אבל הוא מאוד חשוב.

רחל עזריה: אז ברוכים הבאים ואנחנו שמחים שאתם פה.

יגאל גואטה: אבל גברתי היושבת ראש, מה שאמרה הגברת הנכבדה זאת עמדת הרשות לניירות ערך?

רחל עזריה: לא, לא, לא.

רחל עזריה: ממש לא.

רחל עזריה: בבקשה, חבר הכנסת גואטה, אתה רוצה להתבטא?

יגאל גואטה: כן, אמרתי את זה בקצרה.

יגאל גואטה: אני באמת לא מצליח להבין איפה הבעיה של הבנקים להתמודד מול זה מבחוץ.

יגאל גואטה: לא מצליח.

יגאל גואטה: ניסיתי באמת - - -

רחל עזריה: אתה אומר, למה בעצם הם צריכים את האופציה?

יגאל גואטה: כן.

יגאל גואטה: בוא ניתן כמה שנים לפלטפורמות.

יגאל גואטה: חמש שנים, נראה, נלמד.

יגאל גואטה: בעוד חמש שנים והיה וזה לא טוב וכן צריכים את הבנקים.

יגאל גואטה: כתוב פה שוב, בעוד חמש שנים, בתקווה שלא נהיה פה בעוד חמש שנים.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: ליאת גור, התאחדות המלאכה והתעשייה.

<ליאת גור: ליאת גור, מנכ"לית התאחדות המלאכה והתעשייה.

<ליאת גור: אני אומרת אפילו עשר שנים.

<ליאת גור: אנחנו צריכים לתת לפלטפורמות האלה הזדמנות לרכוש את אמונם גם של המשקיעים וגם של הלווים, העסקים הקטנים שאנחנו מייצגים, שתהיה אלטרנטיבה אחרת לבנקים.

<ליאת גור: המטרה היא לפתוח את שוק האשראי לתחרות.

<ליאת גור: מ-2005 עד 2016 מדד ג'יני לפיזור האשראי הבנקאי לפי גודל לווה נשאר 0.89 - - -

רחל עזריה: איך זה ביחס לעולם?

<ליאת גור: גבוה.

<ליאת גור: הפיזור של האשראי לפי לווים הוא מאוד מאוד גבוה.

<ליאת גור: גם היום עם כל הפרסומים של דו"ח בנק ישראל שהאשראי לעסקים קטנים גדל, שזה גם משהו אבסורדי כי לפי בנק ישראל עסקים זעירים זה עד 10 מיליון ₪ שזה יותר מ-93% מהעסקים בישראל.

<ליאת גור: אז הטענות הן שהוא גדל אבל עדיין 0.4% מהעסקים במשק מקבלים מחצית מהאשראי העסקי, 48% לא מחצית - - -

רחל עזריה: 0.4% מהעסקים מקבלים 48% מהאשראי.

<ליאת גור: פחות מחצי אחוז מהעסקים מקבלים חצי מהאשראי העסקי.

רחל עזריה: ואת אומרת שהפלטפורמה זו בעצם הדרך - - -

<ליאת גור: זו הדרך לפתוח תחרות.

<ליאת גור: הפלטפורמות האלה קיימות כמה שנים ועדיין, אפילו העסקים עצמם אצלנו עוד אין להם את האמון ואת הנגישות ללכת ישר לפלטפורמות.

<ליאת גור: צריך אפילו 10 שנים להגיד תנו לפתוח שוק אשראי חלופי לקבוצת הריכוז הבנקאית.

<ליאת גור: הבנקים הם קבוצת ריכוז.

<ליאת גור: לא חלות עליהם הגבלות שחלות על מונופול כי בישראל על קבוצת ריכוז אין את ההגבלות שיש על מונופול אז גם אם הם כן יעשו - - -

רחל עזריה: אז את חוששת שאם לא יעשו - - - אבל למה צריך הגנת ינוקא?

רחל עזריה: למה שזה לא יעבוד פשוט?

רחל עזריה: למה את צריכה את הזמן הזה כדי לייצר את האמון.

<ליאת גור: כי כמו שאמרו כאן מלובי 99, המטרה היחידה, להערכתנו, של כניסת הבנקים לפלטפורמה של הלוואות P2P יהיה לדרוס ולהרוס את הפלטפורמות האלה בעודן באיבן ולהשתלט עליהן.

<ליאת גור: אנחנו צריכים לזכור גם שגם אם הפלטפורמות האלה יעבדו עדיין הכל עובר דרך הבנקים.

<ליאת גור: הכספים עוברים דרך הבנקים.

<ליאת גור: יש להם איזשהי פלטפורמה מסחרית שהם מעורבים בה.

<ליאת גור: יש פה אפילו איזשהו עניין של הגבל עסקי שהם גם יחזיקו את כל הכספים והחשבונות של הפלטפורמות P2P האלה אצלם וגם ישלטו בפלטפורמות משלהם ויכנסו לשוק הזה.

<ליאת גור: אנחנו חושבים שזה ממש יפספס את כל המטרה של ההסדרה הזאת של לפתוח את שוק האשראי ואנחנו מתנגדים לזה.

רחל עזריה: אוקיי, בבקשה.

<אייל אלחיאני: אייל אלחיאני מטריא.

<אייל אלחיאני: אני חושב שאנחנו בהזדמנות זו נמצאים לא בסביבה תיאורטית.

<אייל אלחיאני: אנחנו מדברים כאן איזשהו דיון תיאורטי כשאנחנו רואים בשטח דברים שקורים.

<אייל אלחיאני: אחד, לפני החקיקה ולפני המהלך המבורך הזה שאנחנו עושים כאן אנחנו עדים לזה שהבנקים ניסו בכל דרך לפגוע בפעילות הזאת.

<אייל אלחיאני: הבנקים הם בפועל גוף של P2P.

<אייל אלחיאני: אם הם יקטינו את המרווחים יש להם גם יכולות למנף.

<אייל אלחיאני: בכלים שלהם היום הם יכולים להציע אלטרנטיבה מאוד טובה בלי להיות גם P2P.

<אייל אלחיאני: מיותר לציין שהבנקים היום מחזיקים בכל המידע של כל מה שעובר בפלפורמה.

<אייל אלחיאני: הם יודעים כמה הלוואות לכמה לווים, איזה סוג של הלוואה - - -

רחל עזריה: וזה יתרון שיש להם שאין לאף פלטפורמה.

<אייל אלחיאני: אין לאף פלטפורמה.

<אייל אלחיאני: פשוט - - -

רחל עזריה: זאת נקודה שדורשת התייחסות, יש להם את כל המידע.

<אייל אלחיאני: אני לא חושש מתחרות של בנק כי אני חושב שבעצם קיומנו שהבנק הוא חזירי בהתנהלות ולעומת גוף רזה, סליחה על הביטוי, הוא לא - - - הפלטפורמות נועדו בגלל הטכנולוגיה, בגלל הגודל, בגלל המיקוד שלהן להיות מאוד מאוד רזות.

<אייל אלחיאני: זה אני מדבר בצד הפוזיטיבי.

<אייל אלחיאני: גם גופים בעולם וגם פה עכשיו, אפשר שפלטפורמות יקבלו או יהנו מכספים, אם הבנק חושב שהדרך הפצה הכי טובה זה הפלטפורמות שיואיל בטובו להעביר כספים דרך הפלטפורמות ולהעצים את התחרות ולא לפגוע בה.

<אייל אלחיאני: אני חושב שלאור זה שהבנקים עד היום לא נכנסו והם עכשיו רוצים - - -

רחל עזריה: אז אתה אומר שהבנקים יעבדו דרך הפלטפורמות?

<אייל אלחיאני: זו דרך.

<אייל אלחיאני: גם מה שסימה העירה מקודם מבנקים שהקימו פלטפורמות בעולם, גם וולס פרגו ואחרים, הם השקיעו בפלטפורמות קיימות.

<אייל אלחיאני: וולס פרגו מחזיקים 12% מלנדינג קלאב.

<אייל אלחיאני: ההקמה של פלטפורמה זה לא מהלך כזה טבעי.

<אייל אלחיאני: ואם כן - - -

רחל עזריה: טוב אתה לוקח את זה - - -

<אייל אלחיאני: לא אני לא רוצה אני רק מעיר על עובדה שניתנה כאן כאיזשהי אסמכתא לזה שזה קורה בעולם.

<אייל אלחיאני: אז אני מראה שזה קורה בעולם בדרך אחרת.

רחל עזריה: אוקיי, ש?

<אייל אלחיאני: שלמשל וולס פרגו שעלה כאן כדוגמה, רק כקוריוז, ב-2014 הוציא מכתב ל-140 אלף עובדים שהשקעה בלנדינג קלאב כמלווה זה הפרה של סעיף התחרות בהסכם העסקה.

<אייל אלחיאני: רק להבין את רוח הדברים.

<קריאה: לנדינג קלאב היא פלטפורמה אחרת.

<אייל אלחיאני: לנדינג קלאב היא פלטפורמת P2P בארצות הברית.

רחל עזריה: אז אם אני מנסה לזקק אתה אומר שכבר החשש שעולה פה מקרב גם חברי הכנסת וגם היושבים בדיון הוא החשש שבעצם עלול להעשות מהלך על ידי הבנקים שיפגע בתחרות.

רחל עזריה: אתה אומר, כבר היו דברים מעולם במקומות אחרים בעולם.

<אייל אלחיאני: זה נראה עוד צעד באותו מסלול - - -

רחל עזריה: אבל זה מה שאתה אומר שזה כבר קורה במקומות אחרים בעולם.

רחל עזריה: זה החידוש של הדברים שלך.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<עדי אייל: פרופסור עדי אייל, BTB, הלוואות חברתיות עסקיות.

<עדי אייל: אני לא אחזור על הדברים שנאמרו.

<עדי אייל: אני רק רוצה להגיד שבעצם יש פה שני נושאים שונים שאנחנו קצת מערבבים ביניהם.

<עדי אייל: אחד הוא הנושא של התחרות והפגיעה בתחרות המתהווה בבנקים ואז אם רוצים לפתור את זה אז באמת הגנת ינוקא שמאפשרת לתחום להתפתח עושה עבודה.

<עדי אייל: אבל החלק השני שלא מקבל טיפול זה בעיית ניגוד עניינים.

<עדי אייל: הבנקים היום מנהלים את מערך התפעול של כל הפלטפורמות.

<עדי אייל: כלומר, כל כסף שעובר בפלטפורמות בעצם כל חשבונות הבנק ששמים כסף על פלטפורמה וכל חשבונות הבנק של הלווים שמקבלים את הכסף, מי שמנהל את מערך התפעול הזה זה הבנק.

<עדי אייל: חלק מזה זה החשיפה למידע שדובר עליה קודם.

<עדי אייל: אבל חלק מזה זה העובדה שהבנק כבר עכשיו נותן לנו שירות, איך נאמר, חלקי ולא איכותי ביותר, כפי שכבר דובר בישיבות קודמות, ואני אומר את זה בעדינות.

<עדי אייל: אם הוא יכנס לתחום ומבחינתו זה ניסיון אסטרטגי, אני חושב להרוס את התחרות, אבל יותר מזה, מדובר בניסיון לצנן או להרוס לא רק את התחרות בתחום הפלטפורמות אלא את התחרות בכל תחום חדש בעקבות ועדת שטרום שמנסים להכנס ולהכניס נישות חדשות שיכנסו גופים חדשים.

<עדי אייל: אם הבנקים יצליחו פה להקפיא או להרוס את הפלטפורמות הקיימות, תחרות בתחומים אחרים לא תתהווה כי אנשים יראו בבחינת יראו וייראו.

<עדי אייל: ואני יכול להגיד חד משמעית, וכאן קצת בכובעי כאיש שמומחה בתחרות ולא מומחה רק, במקרה אני בפלטפורמה אז זה אינטרס ספציפי, אבל מעבר לזה אני 20 שנה מלמד הגבלים עסקיים, אני מתעסק בנושא הזה הרבה בבעלי תשתיות שפתאום רוצים לנהל גם את הפעילות של מי שמשתמש בתשתית.

<עדי אייל: זה יוצר בעיה מאוד קשה, זה יוצר סבוטאז'.

<עדי אייל: הבנקים לא סתם לא נכנסו עד היום.

<עדי אייל: הם לא נכנסו ל-P2P מכוון שאין להם אינטרס כספי לעשות את זה.

<עדי אייל: הם מרוויחים הרבה בדרך שלהם.

<עדי אייל: ה-P2P בעצם הופך את האחוזים.

<עדי אייל: קרי, אם היום בנק לוקח כסף של מישהו ונותן לו, נניח במקרה הטוב 1% על ההפקדה בפקדון, במקרה הכי טוב.

<עדי אייל: הוא נותן את ההלוואה לגוף עסקי ב-7%-8% ואת ההפרש בריבית הבנק לוקח.

<עדי אייל: הפלטפורמות עובדות בדיוק הפוך.

<עדי אייל: 7% הולכים למפקיד.

<עדי אייל: 1% הולך לפלטפורמה לכיסוי הוצאותיה.

<עדי אייל: אז ברור לי למה בנק לא נכנס עד היום.

<עדי אייל: יותר מזה, שנתיים בוועדת שטרום דיברו על כל ההיבטים השונים של איך מכניסים תחרות לגופים פיננסיים.

<עדי אייל: פעם אחת הבנקים לא אמרו אנחנו רוצים להתעסק ב-P2P.

<עדי אייל: זה מאוד ברור למה עכשיו פתאום הנושא עולה כי זו נישה ראשונית שבה פלטפורמות עדיין קטנות, עדיין בחיתולים.

<עדי אייל: אבל איכשהו תופסות נוכחות.

<עדי אייל: הבעיה הזו היא בעיה קשה ואני חד משמעית רוצה לומר אם הבנקים נכנסים היום לעסקי ה-P2P הפלטפורמות יכולות לסגור את שעריהם.

<עדי אייל: ואני לא נוהג להגיד דברים קיצוניים.

<עדי אייל: הגנת ינוקא של חמש שנים זה נחמד, זה דוחה את הבעיה.

<עדי אייל: הבעיה האמיתית היא לא התחרות, הבעיה היא ניגוד העניינים.

<עדי אייל: ברגע שתהיה לנו אפשרות לנהל חשבונות לא דרך הבנקים המסחריים שיכנסו ויתחרו, לבריאות, כמו כל גוף אחר.

<עדי אייל: אבל כל עוד אנחנו תלויים בהם הם מנהלים לנו את העניינים.

רחל עזריה: ואם זה באמת חברות בת כמו שצויין פה?

<עדי אייל: אז יהיה בנק מסוים שנותן שירות גם לחברת בת שלו וגם לחברה חיצונית.

<עדי אייל: היום, כל מפקיד שמעביר כסף מחשבון ההשקעות שלו ל-BTB מקבל פנייה מהפקיד או מנהל הסניף שאומר לו, למה אתה עושה את זה, P2P זה מסוכן, לא כדאי לך, בוא נחשוב על אופציות אחרות.

<עדי אייל: אם תהיה להם חברת בת שיש להם אינטרס - - -

רחל עזריה: אתם ידעתם על זה בבנק ישראל שזה מה שקורה?

<סימה שפיצר: האמת היא שדיברתי קודם בהפסקה שהזדמנה לנו, פעם ראשונה ששמעתי ואנחנו אמרנו שאנחנו מזמנים אותם לשמוע מהם טענות כאלה.

<סימה שפיצר: אגב, אנחנו מכירים טענות כאלה גם מפעילות בשוק ההון שלקוח רוצה להעביר את הכספים שלו לניהול תיקים ואנחנו מקבלים תלונות כאלה.

<סימה שפיצר: ואנחנו פועלים ומטפלים בהם.

<סימה שפיצר: זה לא מקובל עלינו ככלל, כאמירה.

<סימה שפיצר: חד משמעית - - -

<עדי אייל: בנושא הזה יש רצון טוב ואני בטוח שרגולטור רוצה לפקח.

<עדי אייל: אבל עם כל הכבוד כמי שפועל בשטח - - -

רחל עזריה: אז מה אתה מציע?

<עדי אייל: אני מציע שבנקים כל עוד הם מנהלים את החשבונות של הפלטפורמות לא ינהלו פלטפורמה בעצמם.

רחל עזריה: כן, אבל אז לך יש אינטרס שתמיד הבנקים ינהלו את החשבונות, למה - - -

<עדי אייל: עם כל הכבוד אני אגיד יותר מזה.

<עדי אייל: ברגע שתהיה אפשרות אופרטיבית, mobile pay למשל, לצאת מהבנקים.

<עדי אייל: א' - יש לי את האינטרס הראשוני לעשות את זה כי הבנקים פוגעים בפעילות שלנו על כל צעד ושעל.

<עדי אייל: ב' - -

רחל עזריה: לא, זה לפני החקיקה.

<עדי אייל: - - גם לפני החקיקה.

<עדי אייל: אם יכנסו לפלטפורמות זה יהיה חד משמעי אבל יותר מזה - - -

רחל עזריה: אבל המטרה של החקיקה היא להסדיר את זה ולמנוע את המורכבות הזאת.

<עדי אייל: אני אשמח ככל שתצליחו - -

רחל עזריה: מה זה ככל שנצליח, זה החוק שאנחנו עובדים עליו.

<עדי אייל: - - אני מכיר את הנושא הזה של רגולציה על בעלי תשתית ומונופולים.

<עדי אייל: רגולציה התנהגותית אף פעם לא עובדת טוב כמו הפרדה מבנית.

<עדי אייל: אבל אם תהיה אפשרות אמיתית לעבוד שלא דרך הבנקים, לעניות דעתי, וזה כאיש הגבלים אני אומר, אתם צריכים לכפות עלינו לא לעבוד דרך הבנקים.

רחל עזריה: כן, בקצרה ואז אנחנו נשמע את הרשות להגבלים עסקיים ואחר כך את בנק ישראל, בבקשה.

<דוידה לחמן מסר: דבר ראשון, נשמעה כאן טענה שבחו"ל בנקים פועלים באמצעות פלטפורמות.

<דוידה לחמן מסר: הם פועלים באופן שונה.

<דוידה לחמן מסר: כמו שהסברתי בעבר, בנק הוא בעלים של הכספים שהציבור מפקיד.

<דוידה לחמן מסר: גם בפלטפורמות באמריקה זה אותו הדבר.

<דוידה לחמן מסר: הבנקים לא מלווים, הם לא רק מתווכים בין כספי עמיתים, הם מנפיקים סוג של נייר ערך שנקרא "נוטס", ולכן הם בעצם חייבים להשיב את הכסף למלווים.

<דוידה לחמן מסר: בדיוק כמו שהם פועלים כבנקים.

<דוידה לחמן מסר: ולכן ללמוד ממה שקורה בחו"ל למה שקורה בישראל הוא לא מדוייק.

<דוידה לחמן מסר: דבר שני אם יורשה לי, בחו"ל אין את בעיית הריכוזיות של המערכת הבנקאית, בעיקר שני הבנקים הגדולים שקיימים בישראל.

<דוידה לחמן מסר: אם הייתה תחרות והיו לנו 20 בנקים אז יכול להיות שהבעיה אולי הייתה פחות גדולה.

<דוידה לחמן מסר: ג', אני רוצה לבוא ולומר שכפי שנאמר כאן, קיומה של חברת בת הוא הכרחי ואולי המודל הנכון היה שתהיה הגנת ינוקא, שבנקים ייכנסו רק באישור על פי קביעה של המפקחת על הבנקים, שר האוצר ובאישור הוועדה גברתי.

<דוידה לחמן מסר: כי כאן באמת יש מקום לאישור הוועדה.

<דוידה לחמן מסר: כי זאת רגולציה רצינית.

<דוידה לחמן מסר: אני לא רוצה לפגוע חס וחלילה.

<דוידה לחמן מסר: הבנקים לא מתחרים - - - ולכן אני חושבת שכאן כרטיס הכניסה צריך להיות רק אחרי שהוועדה השתכנעה שקיימת רגולציה הולמת ויתכן ולא מתאים שהמפקח על הבנקים ששומר על הלימות הבנקים ויציבות הבנקים יהיה גם המפקח של חברת הפלטפורמות בעתיד אם וכאשר יותר להם להקים בנקים.

<דוידה לחמן מסר: אני חושבת שגם בטבלה כפי שראיתם, כפי שאמרה חברתי, מעבר לזה צריכים שיהיו כללים אחידים לכל הפלטפורמות.

<דוידה לחמן מסר: והעובדה שיהיו שני מפקחים היא כלשעצמה אומרת שאכיפה יכולה להיות שונה.

<דוידה לחמן מסר: מקום שהוא רואה כהפרה חמורה יכול להיות שמפקח אחר לא.

<דוידה לחמן מסר: מקום שהיא רואה כהפרה - - - לכן אני לא מבינה, אם וכאשר ייכנסו הבנקים באמצעות חברות נפרדות שעדיף היה שהם לא יהיו בעלי השליטה בהן גם, כדי שלא יתחרו באופן עצמאי או אז אין סיבה שהמפקח לא יהיה המפקח האמיתי על כל הפלטפורמות.

<דוידה לחמן מסר: זה לא עיסוק רגיל למערכת הבנקאית במתכונתה בישראל לנהל פלטפורמה כמתווכת בין כספי אנשים ללווים, עסקים ויחידים.

רחל עזריה: כן, בבקשה, הרשות להגבלים עסקיים ואחר כך בנק ישראל.

<מוטי כץ: עורך דין מוטי כץ מהרשות להגבלים עסקיים.

<מוטי כץ: כמו שהוזכר פה, יש כאן שני היבטים, ההיבט התחרותי וההיבט של ניגוד עניינים.

<מוטי כץ: בהיבט התחרותי אנחנו רואים הרבה תחומים שמשיקים לשירות הבנקאי הקלאסי ואנחנו לא חושבים שאיסור גורף על כניסה של הבנקים לתחומים האלה זה המודל שיתרום לתחרות.

<מוטי כץ: אנחנו חושבים שפיקוח שיקל על הגופים החוץ בנקאיים לפעול בתחום הזה ופיקוח על ניגוד עניינים הוא בעצם הפתרון העדיף מאשר מה שהוצע כאן לאסור באופן גורף על הבנקים לפעול בתחום הזה.

<מוטי כץ: מבחינת הניגוד עניינים מדובר כאן על פיקוח של ניגוד עניינים שימנע בעיות שקיימות כבר כיום בין אם הבנקים נכנסים לתחום של פלטפורמות ובין אם לא הם מחזיקים במידע או יכולים לפעול בדרכים אחרות כדי להקשות על פעולות הפלטפורמות.

<מוטי כץ: אנחנו מעוניינים בפיקוח כזה אבל אנחנו לא חושבים שלשאלה האם לבנקים נכנסים לפעול כפלטפורמה יש השפעה על שאלת הפיקוח על ניגוד עניינים.

רחל עזריה: סליחה, אני לא ירדתי לסוף דעתך.

רחל עזריה: אתה אומר שכוון שכבר יש בעיה של ניגוד עניינים אז זה לא כל כך משנה אם תהיה עוד יותר בעיה של ניגוד עניינים?

<מוטי כץ: לא.

<מוטי כץ: יש צורך בפיקוח על ניגוד עניינים.

<מוטי כץ: זה קיים כיום אם הבנקים פועלים בתחומים משיקים לתחומים של הפלטפורמות ובין אם הבנקים פועלים כפלטפורמה.

<מוטי כץ: הצורך בפיקוח לא משתנה.

רחל עזריה: סליחה, אדוני, אנחנו בדרך כלל מבינים פה מהר.

רחל עזריה: אתה הנציג של הרשות להגבלים עסקיים, אתה מאוד חשוב לדיון הזה כי אנחנו חוששים שיש פה איזשהו מוקש שקשור לניגודי עניינים ופה אתה רלוונטי ובכלל בדיון הזה אתה מאוד מאוד רלוונטי- - -

<קריאה: ולתחרות - - -

רחל עזריה: ולתחרות.

רחל עזריה: אתה רלוונטי לשניהם.

רחל עזריה: התשובה שלך אומרת, אני לא - - - ואני גם אגיד לך בכנות אני יש לי ככה, אני שומעת אותך מדבר וזה מזכיר לי את כל הדיון על הפיקוח על מחירי תחליפי החלב של התינוקות שכל הזמן הסבירו למה בעצם כיוון שגם ככה אז אין לזה ככה ואז כיוון שגם - - - זה כאילו אותה מוזיקה.

רחל עזריה: עכשיו בסוף יש לכם תפקיד מאוד מאוד חשוב.

רחל עזריה: אנחנו חברה שסובלת מהעדר תחרות ומריכוזיות ואנחנו יודעים שזה אתגר שאנחנו צריכים לפתור בכלכלה שלנו.

רחל עזריה: ואני מבקשת שתסביר ברחל בתך הקטנה בדיוק מה אתה חושב שצריך לעשות ומה בעיניך.

רחל עזריה: נתחיל במה האתגרים ומה לדעתך צריך לעשות.

<מוטי כץ: קודם כל תודה על החשיבות שאת מקנה לעמדת הרשות.

<מוטי כץ: בהיבט התחרות אנחנו חושבים שכניסה של בנקים לתחומים האלה, שהם תחומים שמשיקים לפעילות שלהם כיום, עשויה לתרום לתחרות ועשויה שלא לתרום לתחרות - - -

רחל עזריה: הכניסה של הבנקים עשויה לתרום לתחרות?

<מוטי כץ: אני לא עוסק בנבואה האם זה יתרום לתחרות או אם לא.

<מוטי כץ: אני כן יודע או אני כן חושב שאיסור גורף זה לא הרגולציה המתאימה.

<מוטי כץ: אפשר להקל על הכניסה - - -

רחל עזריה: רגע, הכניסה של הפלטפורמות תורמת לתחרות או לא תורמת?

<מוטי כץ: הכניסה של הפלטפורמות תתרום לתחרות.

רחל עזריה: ואתה אומר שהכניסה של הבנקים אתה לא יודע.

רחל עזריה: יכול להיות שתורמת לתחרות זה מה שאתה אומר.

יגאל גואטה: אבל אם באמת היא רוצה כל כך לתרום לתחרות היא יכולה גם עכשיו לתרום - -

רחל עזריה: נכון, היא לא צריכה את הפלטרומה.

רחל עזריה: היא יכולה פשוט - -

יגאל גואטה: - - מה היא צריכה להכנס כדי לתרום לתחרות, אני לא מצליח להבין.

רחל עזריה: - - פשוט לתת ריבית על הפקדונות ולא לקחת ריבית גבוהה על האוברדראפט.

יגאל גואטה: אז מה הסיבה שהיא תכנס?

<מוטי כץ: זה לא דבר נדיר שגופים מתחילים לפעול ברגע שגופים אחרים פועלים בתחום.

יגאל גואטה: מצויין, שיפעלו.

יגאל גואטה: שיפעלו, מי מונע מהם לפעול.

<ליאת גור: - - - העלאת התחרות, אתה ממונה על התחרות.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: הלאה.

<מוטי כץ: בהיבט התחרותי אנחנו לא רואים שזה בהכרח יפגע בתחרות כניסה של הבנקים לתחום.

<מוטי כץ: אנחנו לא רואים סיבה להחיל איסור גורף על כניסה שלהם לתחום.

רחל עזריה: אז יש לך איזשהי הצעה במקום איסור גורף?

<מוטי כץ: אנחנו בעד להחיל את אותו פיקוח שנוגע לפיקוח על ניגוד עניינים.

<מוטי כץ: גם, כמובן, על הבנקים וגם במישורים אחרים כמו שאנחנו פועלים - - -

רחל עזריה: אז שהחוק הזה יחול על הבנקים או לא?

<מוטי כץ: שאלת הפיקוח?

רחל עזריה: כן כי - - -

<מוטי כץ: אנחנו מעוניינים בפיקוח דומה.

<מוטי כץ: אם את שואלת אותי אם זה צריך להיות - - -

רחל עזריה: האם זה חייב להיות ככה או לא, אתה אומר זה חייב להיות זהה.

רחל עזריה: זהה או דומה?

יגאל גואטה: זהה זה לא דומה.

רחל עזריה: זהה או דומה?

יגאל גואטה: זהה לחלוטין, מה זה דומה.

<מוטי כץ: אני חושב שאין לנו עמדה לגבי זהה - -

רחל עזריה: אין לכם עמדה.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: בסדר.

<מוטי כץ: - - אבל יש לנו עמדה לגבי סוג הפיקוח.

רחל עזריה: חבל, אתם נורא חשובים, באמת.

רחל עזריה: זה באמת חשוב, זה אתגר שאנחנו מתמודדים איתו בכלכלה שלנו ו- - - טוב, בסדר.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: כן, בבקשה, בנק ישראל.

רחל עזריה: בואו תעזרו לנו, בסדר?

רחל עזריה: כי יש פה חששות כבדים שנשמעו וגם השוואה לעולם, אנחנו שמענו השוואות אחרות לעולם ובואו - - -

יגאל גואטה: תעזרו לנו לעזור לכם.

<סימה שפיצר: אז אנחנו חושבים ככה ואני חושבת שאני מצטרפת לעמדה של רשות ההגבלים.

<סימה שפיצר: טובת המשק היא שהגופים האלה יקומו, טובת המשק שיהיו גופים יציבים, תחרותיים שיש עליהם פיקוח כוון שברגע שהם מפוקחים ויש עליהם רגולציה מקיפה הם יוכלו לפתוח חשבונות בבנקים.

<סימה שפיצר: אנחנו גם התחייבנו לשני דברים.

<סימה שפיצר: 1) להוציא רגולציה זהה לחלוטין למערכת הבנקאית בהתאם לסמכויות שלנו.

<סימה שפיצר: עלו פה טענות בעניין הרגולציה החלה היום.

<סימה שפיצר: אמרנו, אנחנו הצפנו את הפערים והתחייבנו לכך שהרגולציה תהיה זהה לחלוטין.

<סימה שפיצר: מבחינתנו לא צריכים להיות פערים.

<סימה שפיצר: העניין של ניגודי העניינים יהיה כך או כך.

<סימה שפיצר: כי גם אם תהיה הגנת ינוקא עדיין יש ניגוד עניינים בין הבנק שנדרש לנהל את הפעילות אצלו כניהול החשבון לבין - - -

יגאל גואטה: פחות אבל.

<סימה שפיצר: לא, אני לא מסכימה.

<סימה שפיצר: כי ניגודי עניינים, ברגע שלבנק יש גם השקעה יש לו עוד יותר תמריץ שהפעילות של הגופים יצליחו, לא שיתמוטטו.

<סימה שפיצר: אני דווקא חושבת שאין מניעה.

<סימה שפיצר: ואנחנו בעניין של ניגודי עניינים, רק כדי להשלים, אנחנו חושבים שזה המקום שהרגולטורים צריכים להתערב כי גם אם תהיה הגנת ינוקא זה עדיין לא ימנע את ניגודי העניינים עצמם מלהתקיים.

<סימה שפיצר: וכאן המקום של הרגולטורים להתערב.

<סימה שפיצר: כמו שאמרתי, יש ניגודי עניינים בהרבה תחומים, בהרבה גופים ממוסדים וכאן המקום של הרגולטורים להתערב בזמן אמת ואנחנו הזמנו את הגופים לפנות אלינו, אנחנו ממשיכים להתחייב לדבר הזה.

<סימה שפיצר: ה-MOU שאנחנו מקימים עם רשות שוק ההון נועד בדיוק לנושא הזה.

<סימה שפיצר: ובין היתר גם התחייבנו לדון בסוגיית התחרותיות.

<סימה שפיצר: אנחנו רוצים לסייע לגופים האלה לקום.

<סימה שפיצר: הטענה של הריגת הפעילות, דריסה, טורפנות.

<סימה שפיצר: אנחנו לוקחים עדויות מהפעילות שהייתה קיימת כשהגופים לא מפוקחים והבנקים היו באמת בין הפטיש לסדן בעצם יכולת ניהול הפעילות לבין המצב שבו הגופים היו מפוקחים והבנקים יחוייבו על ידינו כי אנחנו התחייבנו להוציא חוזר שהבנקים יחוייבו לפתוח חשבון.

<סימה שפיצר: אם יהיו יותר בנקים, חמשת הבנקים יפתחו ויהיו מחוייבים לפתיחת חשבון העניין של התחרותיות יתעצם והגופים יוכלו לנהל משא ומתן מול הבנקים בעצם התנאים המסחריים של ניהול הפעילות ואנחנו כאן כדי לטפל במקרים שבהם הבנקים לא ירצו לפתוח חשבון.

<סימה שפיצר: כי כאן אנחנו באים לטפל בכשל, אם יהיה.

<סימה שפיצר: דבר נוסף, עלתה טענה של חברת בת שצריכה להיות מפוקחת על ידי רגולטור אחר.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שלרגולטור מסוים אין את הסמכות לראות את כלל הפעילות, גם אם זה רשות שוק ההון וגם אם אנחנו מפקחים על חלק מהפעילות אתה לא רואה את התמונה כולה בכללותה.

<סימה שפיצר: אין לך סמכות לראות את התמונה בכללותה.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שטובת הפעילות היא שרגולטור יוכל לראות את כל הפעילות, גם מה מתנהל בבנק, האם יש ניגודי עניינים בין הפעילות שמתנהלת בין הבנק עצמו לבין הפלטפורמה שהוא מקים.

<סימה שפיצר: אם לא יהיו לנו סמכויות אנחנו לא נוכל לראות את ניגוד העניינים ולבחון אותם בזמן אמת.

<סימה שפיצר: דבר נוסף, המוסדים היום כבר מחזיקים שניים מהגופים ואנחנו לא חושבים שהגופים האלה, אם גופים אחרים יוחזקו על ידי הבנקים זה יוביל לנסיגה בתחרות, אנחנו חושבים שזה יעצים את התחרות.

<סימה שפיצר: הגופים המוסדים הם לא גופים חלשים, הם גופים חזקים.

<סימה שפיצר: בכל מקום שבו המוסדים והבנקים מתחרים כמו למשל האשראי העסקי, אז ישנה תחרות והמחירים יורדים מאוד משמעותית.

<סימה שפיצר: עלתה טענה על ידי התאחדות המלאכה והתעשייה הציגה מידע שהוא פשוט מגמתי, ערוך ולא מדוייק.

<סימה שפיצר: מכוון שגופים זעירים לא נכללים.

<סימה שפיצר: מתן אשראי לגופים זעירים בכלל לא נכלל באשראי העסקי.

<סימה שפיצר: ולכן כשבודקים את מידת הריכוזיות באשראי העסקי ולא בודקים את העמדת האשראי לגופים הזעירים אז בעצם מציגים איזשהי פתולוגיה, לא מציגים את המידע המדוייק.

<סימה שפיצר: הגופים הקטנים, במיוחד אלה שהם עד 4 מיליון ₪ הם לקוח קמעונאי רגיל מבחינת המערכת הבנקאית.

<סימה שפיצר: לכן המידע שהוצג בפני המידע הוא פשוט לא נכון ולא מדוייק.

<סימה שפיצר: אין לנו אפשרות להציג את היקף האשראי שניתן לעסקים קטנים בגופים שהם היום חוץ בנקאיים מכוון שאין מידע כזה ולא ניתן להציג אותו.

<סימה שפיצר: עכשיו הם נכנסים, החל מהראשון ביוני, לפיקוח רשות שוק ההון ואני בטוחה שעם הזמן יהיה לנו מידע הרבה יותר משמעותי להציג גם כשהגופים המוסדיים נכנסו להעמדת אשראי לתאגידים הבנקאיים אנחנו ראינו שינוי דרמטי במבנה השוק ואנחנו מאוד מצפים לזה שיהיה שינוי דרמטי במבנה השוק קדימה.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים - - -

רחל עזריה: סימה, אז מה את מציעה?

רחל עזריה: יש פה - - -

<סימה שפיצר: אני מציעה שלא יאסרו על הבנקים להכנס לתחום הזה מכוון שזה לא לטובת הפעילות.

רחל עזריה: אוקיי, אבל מה ההגנה שאנחנו נותנים?

רחל עזריה: הרי אנחנו יודעים שאין לנו המון בנקים בארץ ואנחנו עובדים מאוד מאוד קשה כדי לפתוח את שוק הבנקאות.

רחל עזריה: ואתם עובדים מאוד קשה.

רחל עזריה: הקדנציה הזאת היא בסימן של פתיחת תחרות בתחום הזה.

רחל עזריה: ויש פה תחום שאנחנו מבינים שהוא אחד הדרכים לייצר איזשהי תחרות ולייצר אשראי זול לעסקים, עבדנו מאוד קשה כדי שגם עסקים יכנסו.

רחל עזריה: יש פה מאמץ גדול ועכשיו אנחנו מבינים שיכול להיות שיש פה איזשהו סעיף שעלול לפגוע במאמץ הזה.

רחל עזריה: והשאלה היא איפה אתם, איפה בנק ישראל, איך אתם נותנים הגנה, אנחנו צריכים תשובות.

יגאל גואטה: ולמה יש להם בעיה להתמודד במתכונת הקיימת.

יגאל גואטה: איפה הבעיה שלהם להתמודד עם איפה שהם נמצאים היום בלי להיות ב-P2P.

יגאל גואטה: אתם רוצים להתמודד, לעשות תחרות, תעשו, איפה הבעיה.

יגאל גואטה: באמת, סליחה, זה פשוט נשגב מבינתי הדבר הזה, לא הצלחתי.

<דוידה לחמן מסר: מול הלקוחות, זה ההבדל.

<דוידה לחמן מסר: בפלפורמה הסיכון עובר למלווים.

<דוידה לחמן מסר: בבנק הסיכון רובץ על הבנק.

<דוידה לחמן מסר: ולכן כאשר הבנקים נכנסים לתחום הפלטפורמות זה אומר שלווים מסוכנים יכולים להיות בפלטפורמה והמלווים ישאו בסיכון בעוד שקודם הבנקים היו צריכים לשאת בסיכון, ולכן לא בכדי ישנן טענות על קיומו של אשראי לעסקים, דבר שאפשר את כניסת הפלטפורמות.

<דוידה לחמן מסר: אני מצטערת, גברתי, על הדברים האלה, אבל יש הבדל מאוד מהותי.

<דוידה לחמן מסר: כאשר הבנקים יכנסו לפלטפורמות יש חשש שיכול להיות שהוא יאכף והוא ייבדק - - -

רחל עזריה: שמה?

<דוידה לחמן מסר: החשש הוא שבפלטפורמה הבנק מלווה את הכסף שלי והבנק מלווה את הכסף שלו שהוא חייב להחזיר לך.

<דוידה לחמן מסר: זה ההבדל.

<דוידה לחמן מסר: כאשר הבנק מלווה את הכסף שלו ולא רוצה להפסיד, ואני שמה את אירועי היום בצד, הוא נוקט אמצעי זהירות חמורים גם אם הוא לא - - - אז אני אומרת, לעומת זאת בפלטפורמות - - -

רחל עזריה: זה לא מה שאנחנו - - -

<קריאה: הוא יכול להציע ריבית גבוהה יותר ללקוחות.

<דוידה לחמן מסר: הכל.

<דוידה לחמן מסר: כאשר הבנק מלווה את הכסף שלו הוא רוצה להרוויח.

<דוידה לחמן מסר: כאשר הבנק מלווה את הכסף שלי הוא מרוויח כמו שקודם הסבירו, רק מהעמלה, אבל כל הסיכון יושב עליי כמלווה.

<דוידה לחמן מסר: כך שאם חס וחלילה הוא לא יחזיר לי את ההלוואה שאני הלוויתי לו באמצעות הפלטפורמה מי שיפסיד זה אני.

<דוידה לחמן מסר: לעומת זאת אם הוא יקר הלוואה מהבנק - - -

רחל עזריה: ואז את אומרת ש?

<דוידה לחמן מסר: אני אומרת שיש חשש לכך שהבנקים יקחו את הלקוחות, נגיד יבוא עסק קטן, יגידו לו למה תבוא להלוואה לבנק, לך לפלטפורמה שלנו, שם תקבל אולי אפילו ריבית מצויינת.

<דוידה לחמן מסר: אבל בפלטפורמה מי נושא בסיכון?

<דוידה לחמן מסר: אני.

רחל עזריה: את בעצם מתארת חשש שכל מי שמשקיע בפלטפורמה - - -

<דוידה לחמן מסר: זו עובדה מי ש- - -

רחל עזריה: את מתארת חשש שמי שישקיע בפלטפורמה, אם הבנקים יפתחו פלטפורמה הם ישלחו את כל מי שמעוניין בהלוואה שהוא בסיכון ללכת לפלטפורמה ובעצם המלווה בפלטפורמה לא יידע שהוא נמצא בסיכון שכל מי שבא אליו זה אנשים בסיכון גבוה.

<דוידה לחמן מסר: הוא יידע.

<דוידה לחמן מסר: אני רק - - -

רחל עזריה: את אומרת את זה כדי להבהיר למה הבנקים בעצם רצו לפתוח פלטפורמה.

<דוידה לחמן מסר: נכון.

<דוידה לחמן מסר: אני מנסה להסביר למה חבר הכנסת גואטה צודק כשהוא אומר, היום גם הבנקים יכולים להלוות, הם יכולים להוריד ריבית, הם יכולים לשלם לך ריבית, יש להם את כל הכסף אבל הסיכון עליהם.

רחל עזריה: טוב, שני דברים קצרים ואז נחזור לבנק ישראל לבקש סעד.

<עדי אייל: שאל אותי חבר הכנסת גואטה לגבי סבוטאז' - אז במילה אחת, כאשר הבנק מנהל לי את הפעילות והוא לא אוהב את הפעילות שלי הוא פוגע לי בפעילות.

<עדי אייל: סבוטאז' זו פגיעה בפעילות.

<עדי אייל: ניגוד העניינים שקיים היום בבנקים קיים כבר, הם לא אוהבים - - -

יגאל גואטה: באמת זה התרגום המילולי של המילה סבוטאז'?

<עדי אייל: סבוטאז' - פגיעה מכוונת, כן.

<עדי אייל: במקרה הזה פגיעה מכוונת בפעילות.

יגאל גואטה: כן?

<עדי אייל: כן.

<עדי אייל: אם הבנקים נכנסים - - -

רחל עזריה: אנחנו לא בדיוק עכשיו על - - - עם כל הכבוד - - - לא אדוני אני לא הייתי נותנת לך לדבר אם הייתי יודעת שמה שאתה רוצה זה לעשות תרגום מילון אבן שושן.

רחל עזריה: בסדר אז הוא שאל - - -

יגאל גואטה: אני הכשלתי אותו.

רחל עזריה: אתה הכשלת, אין בעיה.

רחל עזריה: המורה זו אני.

<ורדה לוסטהויז: ורדה לוסטהויז, טריא פיתוחים.

<ורדה לוסטהויז: ראשית, אנחנו בנייר שאנחנו הגשנו לוועדה הצענו שתינתן הגנת ינוקא לתקופה קצובה בזמן, חמש שנים, לא משנה.

<ורדה לוסטהויז: דבר שני, הצענו שהבנקים אמנם לא יוכלו לשלוט במפעיל פלטפורמה, נניח בטריא.

<ורדה לוסטהויז: מצד שני, אני לא ראיתי סיבה להתנגד שהבנקים יחזיקו עד 20% בעלות עניין.

<ורדה לוסטהויז: ככה זה היום בחוק הבנקאות.

<ורדה לוסטהויז: רישוי הבנקים מנועים, אני רק רוצה להסביר רגע, הבנקים מנועים מלהחזיק בחברות ריאליות אלא אם הם עד 20%.

<ורדה לוסטהויז: נכון שקיבלתי פה הסבר למה הפלטפורמות עצמן הן בתחום העיסוק של הבנק.

<ורדה לוסטהויז: אני קודם כל חושבת שזה מוקשה בכלל הרעיון שזה בתחום העיסוק של הבנק.

<ורדה לוסטהויז: כי זה לא עיסוק של מתן אשראי זה עיסוק של העמדת פלטפורמה טכנולוגית לצורך זה.

<ורדה לוסטהויז: כיוון שהבנקים ממילא יכולים להעמיד אשראי בעצמם היום מהמקורות שלהם על הסיכון שלהם הם לא צריכים למעשה את הפלטפורמה.

<ורדה לוסטהויז: הם לא צריכים להקים פלטפורמה ולשתף את הציבור.

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להגיד שהדיון הזה בעיני קצת לוקה בחסר משום שאנחנו מדברים על זה שהבנקים מאוד רוצים וזה הסיבה להתנגדות, מן הסתם, של הפיקוח על הבנקים.

<ורדה לוסטהויז: אני מניחה שזה לא התנגדות תיאורטית רעיונית רק אני עוד לא שמעתי בנק אחד שהתכבד לבוא לישיבות ולהציג את העמדה שלו.

<ורדה לוסטהויז: זה נראה לי מאוד משונה שהפיקוח על הבנקים, סליחה, לא להעליב, אבל במרכאות מדבר בשם בנקים שאולי רוצים, אין לי בעיה שרוצים, אז שיבואו ויסבירו מה העמדה שלהם - - -

רחל עזריה: אוקיי, אז יש פה את איגוד הבנקים.

רחל עזריה: נבקש מהם לשמוע, בבקשה.

יגאל גואטה: שמענו אותו בשבוע שעבר.

רחל עזריה: אנחנו שומעים אותו כל - - - הכל בסדר - - -

יגאל גואטה: משהו חדש?

רחל עזריה: בוא נשמע על מה - - - אבל תענה לנו כמו שצריך.

<טיבי רבינוביץ: מה?

רחל עזריה: לא יודעת, תשובה אמיתית.

<טיבי רבינוביץ: להגיד מה שאתם רוצים לשמוע או שאני אגיד מה שאני רוצה להגיד.

רחל עזריה: לא אבל משהו שאנחנו - - -

יגאל גואטה: לא, תגיד אין לי מה להוסיף על מה שאמרתי בשבוע שעבר.

רחל עזריה: בבקשה, כן, תתחיל.

<טיבי רבינוביץ: אני חייב לומר שאני לא יודע מה הבנקים יעשו.

<טיבי רבינוביץ: כל בנק כמובן יפעל לפי עמדתו העסקית.

<טיבי רבינוביץ: אני יכול להגיד מה היה עד היום.

<טיבי רבינוביץ: עד היום הבנקים למרות שהדבר הזה היה - - -

רחל עזריה: לא, עד היום אנחנו יודעים.

רחל עזריה: אנחנו יודעים שעד היום - - -

<טיבי רבינוביץ: אבל נטענו פה כל מיני טיעונים שמסבירים למה בנקים לא עשו ככה ולא עשו ככה - - -

רחל עזריה: כל מי שדיבר על מה שהיה, הכלל שלנו שאנחנו לא מדברים אחורה, אנחנו מדברים קדימה.

רחל עזריה: ולכן אני מבקשת שתדבר מפה ואילך.

רחל עזריה: אנחנו יודעים מה היה, לא הייתה הסדרה, לא הייתה חקיקה, כל אחד יכול לקחת את זה לכיוון שלו, אנחנו מבקשים קדימה.

<טיבי רבינוביץ: כל מי שדיבר עד עכשיו הצליח לפחות להשלים משפט אחד והיו מלא אנשים שדיברו דברים שבאמת היה לי לא נעים לשמוע אותם - - -

רחל עזריה: טיבי, אף אחד לא דיבר אחורה כי כל מי שדיבר אחורה כבר בישיבות הקודמות למד שמסתכלים קדימה.

רחל עזריה: אז בבקשה תדבר קדימה וניתן לך לדבר.

<טיבי רבינוביץ: בכל זאת משפט אחד.

<טיבי רבינוביץ: הבנקים לא הרגו את השוק עד עכשיו.

<טיבי רבינוביץ: למה לא הרגו את השוק?

<טיבי רבינוביץ: אני לא יודע למה לא הרגו את השוק אבל הם לא הרגו את השוק למרות שיכלו.

<טיבי רבינוביץ: זאת אינדיקציה למה שעשוי לקרות קדימה.

<טיבי רבינוביץ: כלומר, את מנסה להבין - - -

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך.

רחל עזריה: אבל טיבי אנחנו שוב חוזרים לזה.

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך לא שמה שהם עשו עד עכשיו במערכת יחסים מול הפלטפורמות שהקשו על הפלטפורמות זה מעיד על מה שיקרה הלאה כיוון שאנחנו יודעים שהחוק נכנס לתוקף.

רחל עזריה: אני לא מסכימה איתך שזה שעד היום הם לא ניסו להרוג את הפלטפורמות, מה שנקרא, זה אומר מה יקרה הלאה כי עכשיו אנחנו גם יודעים שהפלטפורמות יהיו הרבה יותר - -

<קריאה: אטרקטיביות.

רחל עזריה: - - והן גם יכולות לצבור תאוצה מה שעד היום לא היה פיקוח ולא הייתה מעורבות של בנק ישראל ושל רשות שוק ההון ועכשיו יש, ולכן סביר להניח שהציבור יותר יסמוך על זה, ולכן באמת אי אפשר להסתכל אחורה.

רחל עזריה: בבקשה.

<טיבי רבינוביץ: אוקיי, אני מסכים לסיום דברייך, אבל בכל זאת אי אפשר להתנתק לחלוטין.

<טיבי רבינוביץ: אמשיך ואומר שבסופו של דבר הוועדה לא צריכה למנוע מהבנקים לפעול בשוק, היא צריכה לעשות את המקסימום כדי להפעיל עליהם פיקוח ולשמור על כך שהבנקים יתנהגו כפי שאתם מצפים שיתנהגו במסגרת תחרותית.

<טיבי רבינוביץ: זה בדיוק מה שצריך לעשות.

<טיבי רבינוביץ: בשביל זה קיימת הוועדה, בשביל זה יש רגולטור, כדי לבדוק שפעילות הבנקים היא לא פעילות פסולה.

<טיבי רבינוביץ: אני חושב מהיכרותי עם הבנקים, למרות כל מה שנאמר פה ולמרות שימוש במילים מאוד לא נעימות שהבנקים יתנהלו בדיוק כפי שמצופה מהם על ידי הרגולציה, כך הם פעלו עד היום.

<טיבי רבינוביץ: הם פעלו בהתאם לכללים רגולטורים מאוד ברורים, גם אם זה לא מוצא חן בעיני - - -

רחל עזריה: אבל לא היו כללים רגולטורים ברורים.

רחל עזריה: לא, אי אפשר, תקשיב - - -

<טיבי רבינוביץ: היו כללים - - -

רחל עזריה: לא היו.

רחל עזריה: לא היה ברור שצריך לאפשר פתיחת חשבונות בנק, ולכן מרבית הבנקים לא אפשרו את פתיחת החשבון כדי לאפשר את הפלטפורמה כי לא היו כללים רגולטורים.

יגאל גואטה: לא הבנתי, הוא עכשיו מגדיר את הסמכויות של הוועדה.

<טיבי רבינוביץ: גברתי היושבת ראש, הבנקים - - -

רחל עזריה: לא, אבל רק בנק אחד אפשר פתיחה של החשבונות.

<קריאה: אבל שוב גם הוא היה מנוע מ- - - משמעותיות בגלל חוק איסור הלבנת הון והסעד.

רחל עזריה: בסדר אבל אנחנו במערכת יחסים לא הייתה הסדרה.

רחל עזריה: היו דברים שבהם היו אבל לא היו כללים רגולטורים, לכן קשה - - - אבל בבקשה תגיד מה לדעתך הפתרון, אם יש לך הצעה או למה אתה מתנגד.

רחל עזריה: פשוט תגיד.

<טיבי רבינוביץ: יש לי הצעה.

<טיבי רבינוביץ: ההצעה היא לאפשר לבנקים באם יבחרו בכך לפעול בתחום ולהטיל עליהם רגולציה בהתאם לחוק בדיוק כמו שתחשבו לנכון.

<טיבי רבינוביץ: רגולציה נוקשה - - -

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: אז אתה אומר שהחוק יחול על הבנקים.

<טיבי רבינוביץ: בוודאי.

<טיבי רבינוביץ: הבנקים צריכים להיות מסוגלים לפעול בכל התחומים וצריכה להיות רגולציה קפדנית שתטיל איסורים כאלה ואחרים אבל בוודאי לא תמנע בעדם לפעול בתחום.

<טיבי רבינוביץ: כי לא - - -

רחל עזריה: אז אין לנו מה להחריג את הבנקים בחוק הזה מבחינתך.

<טיבי רבינוביץ: נכון.

<קריאה: החוק הזה הוא של רשות שוק ההון - - -

רחל עזריה: רגע אבל שנייה, אני רוצה להבין מבחינת הבנקים.

<טיבי רבינוביץ: צריך לאפשר לבנקים לפעול בתחום.

<טיבי רבינוביץ: בדיוק כמו שהם עשו עד היום.

<טיבי רבינוביץ: והם לא פעלו בתחום כי ככה הם בחרו עסקית לא לפעול בתחום.

<שירלי אבנר: אני לא חושבת שמה שחברינו מאיגוד הבנקים התכוון זה להחיל עליהם את החוק הזה אלא את אותה רגולציה.

<שירלי אבנר: כי להחיל עליהם את הפיקוח של רשות שוק ההון - - -

רחל עזריה: מה אתם מציעים?

<שירלי אבנר: אנחנו - - -

רחל עזריה: אני כן אומר שמבחינת איגוד הבנקים אנחנו שמענו שהחוק הזה, בעצם אין סיבה להחריג את הבנקים מהחוק הנוכחית.

<שירלי אבנר: לזה התכוונת?

<טיבי רבינוביץ: לא.

<שירלי אבנר: לחובת הרישוי שתחול עליכם לפי הצעת החוק?

רחל עזריה: רגע, אני לא מבינה.

רחל עזריה: מה קורה פה, זה באמת?

<טיבי רבינוביץ: אנחנו מבקשים להחריג את הבנקים, זה מה שאנחנו מבקשים.

<שירלי אבנר: מחובת הרישוי.

רחל עזריה: לפני שנייה אמרת שלא.

יגאל גואטה: לא, הוא התכוון למשהו אחר.

<שירלי אבנר: לא מהרגולציה.

<שירלי אבנר: רגע, סליחה, אני רוצה רק לחדד משהו, זה בסדר ברשותכם.

<שירלי אבנר: מה שאנחנו אומרים או מה שאנחנו הצענו זה ככל שקיימים פערים שאנחנו זיהינו אותם הרגולציה תהיה - - -

רחל עזריה: רגע, אבל את בנק ישראל, אל תדברי בשמו.

<שירלי אבנר: לא, לא, לא, אני מדברת עכשיו בשם בנק ישראל.

<שירלי אבנר: אני רק רציתי לחדד כי יתכן שדבריו - - -

רחל עזריה: אבל את לא הדוברת של - - -

יגאל גואטה: הוא לא מתכוון באמת להחריג את הבנקים נו - - -

<שירלי אבנר: בנק ישראל - - -

רחל עזריה: שנייה, רגע, רגע.

רחל עזריה: את לא יכולה להיות הדוברת של הבנקים.

רחל עזריה: את - - -

<טיבי רבינוביץ: אני יכול להסביר את עצמי מאוד פשוט.

רחל עזריה: את בנק ישראל.

רחל עזריה: מה תפקידך כבנק ישראל?

<שירלי אבנר: לייצג את עמדת בנק ישראל וזה מה שניסיתי לעשות.

רחל עזריה: ומה תפקידו של בנק ישראל?

<שירלי אבנר: יש רשימה של תפקידים לפי חוק בנק ישראל המנויים ברשימה של תפקידים ומטרות ומנויים בסעיפים 3 ו-4 לחוק בנק ישראל.

<שירלי אבנר: בין היתר לשמור על היציבות הפיננסית, בין היתר לפקח על המערכת הבנקאית וכיוצא בזה.

רחל עזריה: כשהמטרה היא?

<שירלי אבנר: כמו שאמרתי - - -

<קריאה: להגן על כספי המפקידים.

רחל עזריה: להגן על כספי המפקידים.

רחל עזריה: אוקיי.

רחל עזריה: תקשיבי שירלי, אני לא יכולה, באמת - - -

<שירלי אבנר: אני מנסה כן לקצר את הדברים - - -

רחל עזריה: זה לא רק לקצר את הדברים.

רחל עזריה: את לא יכולה לשבת בדיון בוועדה בכנסת ולהסביר לנו ולהביא את דבריהם של איגוד הבנקים.

רחל עזריה: זה לא - - -

<שירלי אבנר: אני הבנתי את ההערה, אני מתנצלת במחילה, אני רק רציתי לחדד את הנקודה שהכוונה מבחינתנו, ואת שאלת מה ההצעה שלנו.

<שירלי אבנר: כמו שאמרנו, עשינו מיפוי של הפערים.

<שירלי אבנר: המטרה שלנו וההצעה שלנו להחיל את אותה רגולציה.

<שירלי אבנר: הרי הטענה כאן שלא יתכן שיהיו פערי רגולציה בין הרגולציה שתחול על הפלטפורמות לרגולציה שתחול על המערכת הבנקאית בפעילותה ה- - - .

<שירלי אבנר: מה שאנחנו מציעים ואנחנו כמובן תומכים בעמדתה של רשות ההגבלים העסקיים.

<שירלי אבנר: גם אנחנו חושבים שזה חשוב לפתוח את התחרות, שהגבלת העיסוק כאן אינה עומדת ב- - -

רחל עזריה: אז איך מתייחסים בעניין של השוואת הכללים הרגולטריים שיש?

<שירלי אבנר: מה שאמרנו, ואמרנו את זה גם בדיון הקודם, והתחייבנו לכך וסימה גם ציינה את זה, שככל שקיימים פערים אנחנו נסדיר את זה בהוראות הפיקוח שלנו.

<שירלי אבנר: אנחנו התחייבנו בפני הוועדה שלא יהיו פערי רגולציה בתחום הזה.

<שירלי אבנר: אבל זה לא נכון, כמו שסימה ציינה כאן, זה לא נכון מתוך הנקודה הזו לבוא לכיוון שבעצם זה שהפעילות הספציפית הזאת תהיה בתאגיד עזר ותועבר לפיקוח של רשות שוק ההון.

<שירלי אבנר: הפגיעה בציבור עלולה להיות גדולה יותר בגלל שההוראות שחלות על תאגידים בנקאיים הן הוראות הרבה יותר מקיפות והרבה יותר נוקשות.

<שירלי אבנר: לרשות שוק ההון, ככל שתפקח על הפעילות הזו, יהיו סמכויות מאוד מצומצמות.

<שירלי אבנר: כמו שסימה ציינה כאן לא תהיה בפניהם את התמונה המלאה או האפשרות לאכוף כמו שצריך את שנדרש בפעילות הספציפית הזאת בגלל ההיקפים הרחבים.

<שירלי אבנר: בגלל שצריך לראות את התמונה המלאה.

<שירלי אבנר: בסופו של דבר אם אנחנו מדברים על הפעילות של התאגיד הבנקאי, לתאגיד בנקאי יש אפשרות לפעול היום בתיווך באשראי, זה מהות הפעילות שלו, אחת הפעילויות שמותרות לו לעשות.

<שירלי אבנר: לא יתכן שבאותה פעילות יהיה פיקוח של המפקחת על הבנקים ופיקוח של רשות שוק ההון.

<שירלי אבנר: לשם כך גם כן נועד ה-MOU, כדי להבטיח שלא יהיו פערי רגולציה.

<שירלי אבנר: ב-MOU הוספנו גם כן אמירה ספציפית המתייחסת לפגיעה בתחרות.

<שירלי אבנר: וכפי שנאמר כאן לגבי הגופים המוסדיים, ברגע שגוף נפגע בתחרות הוא בא והוא מתלונן על זה בפני הרגולטור הרלוונטי.

<שירלי אבנר: ככל שתהיה פגיעה כזו אנחנו התחייבנו לטפל בה.

<שירלי אבנר: במקרה והדברים, גם רשות ההגבלים העסקיים שהיא אמונה על התחרות תדרש לעניין.

<שירלי אבנר: אנחנו מציעים גם, ככל שקיים חשש מצד הוועדה, הרי דובר על כך שיהיו דיווחים תקופתיים לוועדה.

<שירלי אבנר: אנחנו מציעים שככל שיוצעו דברים כאלה נביא אותם בפני ועדת הכספים - - -

רחל עזריה: טוב, שירלי, אני אגיד לך, דעתי לא נחה מזה ויש פה אירוע מורכב שדורש התייחסות.

רחל עזריה: זה גם למה הח"כים, גם ה- - - וזה חוזר על עצמו עכשיו.

רחל עזריה: אני מציעה שאנחנו נעשה עוד איזשהי ישיבה לעבוד על זה יחד.

<שירלי אבנר: ואני מבקשת עוד משהו במחילה.

<שירלי אבנר: קיים כאן חשש בגלל הפגיעה בחופש העיסוק אני כן מבקשת שהמחלקה המשפטית תדרש לסוגייה ותתן את דעתה כיצד הדבר עולה בקנה אחד עם - - -

רחל עזריה: לא, לא, לא, אני אמרתי שאנחנו נעשה ישיבה על הנושא, מה את עכשיו - - - אנחנו נעשה ישיבה, נשב, תשב גם היועצת המשפטית.

רחל עזריה: זה ממש לא - - -

<עדי אייל: אם יורשה לי רק להציע לישיבה הזו לצרף גם את דרור שטרום כי הנושאים האלה עלו.

רחל עזריה: טוב אנחנו נחליט.

רחל עזריה: תודה על כל ההצעות על איך לקיים את הישיבה.

רחל עזריה: אני אחליט איך מקיימים את הישיבה.

רחל עזריה: אנחנו נעשה אותה כמו שעשינו את הישיבות עד עכשיו, שידענו להגיע להסכמות כמעט בכל תחום ואני מתארת לעצמי שאנחנו נוכל להתקדם גם בעניין הזה.

רחל עזריה: אבל יש פה אתגר שדורש פתרון ואני מציעה לבנק ישראל תחשבו על עוד פתרונות.

רחל עזריה: בואו תעשו עוד איזה כברת דרך כדי שאנחנו באמת נדע שהחוק הזה קורה ומאפשר לאנשים להנות מהלוואות והשקעות המונים.

רחל עזריה: טוב אנחנו חוזרים לההערות.

רחל עזריה: יש בידיכם את הנוסח.

רחל עזריה: אז בבקשה.

<ברוך לוברט: ברוך לוברט, היועץ המשפטי, רשות שוק ההון.

<ברוך לוברט: אני אעבור על התיקונים לפי הסדר שמופיע בפניכם.

<ברוך לוברט: התיקון הראשון בעמוד 2, הגדרה של היקף פעילות נרחב.

<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים לאפשרות של השר לקבוע סכום גבוה יותר באישור ועדת הכספים של הכנסת.

<ברוך לוברט: הגדרה של לווה - בהגדרה של לווה אנחנו מתייחסים לתיקון שעשינו עם רשות ניירות ערך.

<ברוך לוברט: התיקון המקביל בחוק ניירות ערך שמאפשר גם לתאגידים עד לגבול מסויים להיות לווים בפלטפורמות.

<ברוך לוברט: אז לווה יהיה כל אחד מאלה: יחיד המקבל אשראי ממלווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי תאגיד שהתאגד בישראל ואינו תאגיד מדווח כהגדרתו בחוק ניירות ערך שחלות עליו הוראות סעיף 15ב' 4ב' לפי החוק האמור המקבל אשראי ממלווה באמצעות מערכת לתיווך באשראי ושיתקיימו בו כל אלה: סך האשראי שקיבל התאגיד באמצעות מערכות לתיווך באשראי במהלך 12 חודשים לא יעלה על 500 אלף ₪.

<ברוך לוברט: סך חוב האשראי שקיים לתאגיד באמצעות מערכות לתיווך באשראי אינו עולה על מיליון ₪.

<ברוך לוברט: הגדרה של מערכת חברתית לתיווך באשראי זה הגדרה שהגדרנו - - - מערכת חברתית לתיווך באשראי עם שינוי שעשינו ל-300 אלף ₪ או סכום אחר שקבע השר בהתייעצות עם שר המשפטים ואישור ועדת כספים של הכנסת.

<ברוך לוברט: ובלבד שסך האשראי כאמור שמקורו במלווה בודד אינו יעלה על 100 אלף ₪ או סכום אחר שעליו הורה המפקח.

<ברוך לוברט: זה בעמוד 3.

<ברוך לוברט: בעמודה 4, עמלה.

<ברוך לוברט: הגדרה של עמלה שנוספה – כל תמורה מגיעה לבעל הרישיון בעד השירותים שנותן בעל הרישיון ללקוחותיו.

<ברוך לוברט: המפקח רשאי לתת הוראות לעניין סוגי עמלות, שיעורן והיקפן.

<ברוך לוברט: אני מדלג לעמוד 7.

<ברוך לוברט: בעמוד 7, אני מזכיר, תנאים למתן רישיון מורחב.

<ברוך לוברט: בסעיף 5כב' – תנאים למתן רישיון מורחב, אנחנו מוסיפים גם את הצורך לצרף תכנית עבודה.

<ברוך לוברט: מבקש הרישיון, זה פסקה 4 שנוספה בסוף עמוד 7, מבקש הרישיון צירף תוכנית עבודה לעניין יכולתו לעמוד בהוראות חוק זה.

<ברוך לוברט: ובסעיף קטן ב' בעמוד הבא, עמוד 8, בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר, את תכנית העבודה של מבקש הרישיון וכן שיקולים שבטובת הציבור.

<ברוך לוברט: בסוף עמוד 8 אנחנו רק הכנסנו הפנייה להגדרה של עמלה בסעיף 25 יז'.

<ברוך לוברט: בעמוד 9, לגבי הסעיף של ניהול הכספים בחשבון נאמנות אנחנו מבהירים שכמובן לא רק על בעל הרישיון חלה החובה אלא גם כל מי שעוסק מטעמו בניהול כספי המלווים.

<ברוך לוברט: הוא צריך לנהל את כספי המלווים המועברים אליו בחשבון נאמנות נפרד.

<ברוך לוברט: זה הרישא למעשה משתנה.

<ברוך לוברט: יש תוספת - בעל רישיון למערכת לתיווך באשראי זה כל מי שעוסק מטעמו בניהול כספי המלווים.

<ברוך לוברט: בהמשך הסעיף בפסקה 4 - הוספה של גוף אחד שמפורט בסעיף: גוף אחר שקבע שר האוצר בהסכמת שר המשפטים , אנחנו מוסיפים "ואישור ועדת הכספים של הכנסת".

<ברוך לוברט: בעמוד 10, לגבי הוראות לעניין ניגודי עניינים.

<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים את לגבי הגדרה של צד קשור לעניין זה – צד קשור: מי ששולט בבעל הרישיון וכן כל גוף שנשלט על ידי בעל הרישיון או על ידי השולט בו וכן מי שעליו הורה המפקח.

<ברוך לוברט: אפשרות להוסיף גופים נוספים.

<ברוך לוברט: ב – 38ז', סעיף שמדבר על אי גילוי פרטים מזהים של לקוח.

<ברוך לוברט: אז אנחנו למעשה קובעים שאם לווה לא פרע במועד את האשראי ולא ניתן לגבות את החוב בהתאם להוראות ב-50 ב' (ז) אז אנחנו קובעים שלא רשאי בעל הרישיון למסור אלא ימסור בעל הרישיון למלווה לפי בקשתו של המלווה.

<ברוך לוברט: אנחנו מחדדים שזה לפי הבקשה של המלווה פרטים מזהים אודות הלווה.

<ברוך לוברט: בעמוד 11 בסעיף קטן ג' לגבי פלטפורמות חברתיות הערה שאנחנו קיבלנו לגבי הצורך להציג על גבי אתר האינטרנט גם את הפרטים של המלווה אז הנוסח יהיה: על אף הוראות סעיפים קטנים א' ו-ב' רשאי בעל רישיון המפעיל מערכת חברתית לתיווך באשראי להציג על גבי אתר אינטרנט שלו פרטים מזהים של הלווה ושל המלווה ובלבד שהלווה או המלווה, לפי העניין, הביעו את הסכמתם מראש או בכתב להצגת הפרטים כאמור.

<ברוך לוברט: ואנחנו מוחקים את העברת הפרטים המזהים שלהם שזה מיותר.

<ברוך לוברט: לגבי התניית שירות בשירות בהמשך עמוד 11 הנוסח יהיה: ובלבד שנותן השירותים הפיננסיים בסעיף 44 ב' 2 (א), אני בעמוד 11 באמצע בסעיף 8, ובלבד שנותן השירותים הפיננסיים מסר על כך הודעה למפקח והמפקח לא הודיע על התנגדותו בתוך 90 ימים מיום מתן ההודעה.

<ברוך לוברט: שני תיקונים יחסית טכניים ל-46 ו-47 בהמשך עמוד 11.

<ברוך לוברט: בסעיף 46א לחוק העיקרי אחרי בעל רישיון למתן אשראי יבוא בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי ובסעיף 47 א' 1 לחוק העיקרי אחרי למעט בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי יבואו בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי.

<ברוך לוברט: אני ממשיך לעמוד 12, אנחנו מגדירים גם פה בסימן שמתעסק בהוראות מיוחדות לגבי הגנת לקוחות, הגדרה לעמלה.

<ברוך לוברט: לגבי אותם עניינים שצריך בעל הרישיון למסור למלווה אנחנו מכניסים "בהתאם לרמת פיזור האשראי שביקש המלווה" זה סעיף קטן ג', פסקה 1.

<ברוך לוברט: בעמוד 13, בהמשך לישיבה שהייתה הבוקר אנחנו מכניסים גם אמצעי דרישה לא רק גבייה סבירים.

<ברוך לוברט: "לא נפרע אשראי במועד ינקוט בעל הרישיון אמצעי דרישה וגבייה סבירים לפי דיון לצורך גביית החוב.

<ברוך לוברט: המפקח רשאי לתת הוראות לעניין אמצעי דרישה וגבייה סבירים שעל בעל הרישיון לנקוט לפי סעיף קטן זה" בעמוד 14, הוראות שיהיה רשאי המפקח לתת.

<ברוך לוברט: אנחנו מוסיפים את החובות דיווח שיחולו על בעל רישיון כלפי מלווים שאלו חובות שחשוב שתהיה סמכות למפקח לתת הוראות בעניינם.

<ברוך לוברט: בעמוד 15 סעיף 50 ד' רבתי לגבי חובת פרסום באתר האינטרנט אנחנו מבהירים שהפרסום יהיה לא בהכרח רק בעניינים המפורטים אלא בין השאר.

<ברוך לוברט: אני מדלג לעמוד 19.

<ברוך לוברט: לעניין - - - סעיף התחילה אנחנו הקראנו אותו אין צורך להקריא בו שוב.

<ברוך לוברט: התיקון הבא הוא תיקון בעמוד 19 בהמשך העמוד לגבי חוק הסדרת הלוואות חוץ בנקאיות.

<ברוך לוברט: הקראנו אותו בבוקר.

<ברוך לוברט: התיקון הבא זה תיקון בעמוד 20 לחוק ניירות ערך.

<ברוך לוברט: זה למעשה המקבילה של ההכנסה של אותם תאגידים להגדרה של לווה.

<ברוך לוברט: אנחנו עושים תיקון עקיף גם בחוק ניירות ערך, בעמוד 20, באמצע.

<ברוך לוברט: תיקון חוק ניירות ערך: בחוק ניירות ערך התשכ"ח 1968 בסעיף 15 ב' אחרי פסקה 4 (א) יבוא 4 (ב) :

<ברוך לוברט: הצעת ניירות ערך של תאגיד שהתאגד בישראל ואינו תאגיד מדווח ובלבד שמתקיימים כל אלה: ההצעה היא לגיוס חוב מהציבור בסכום שנע על 500 אלף ₪ במהלך 12 חודשים - - -

רחל עזריה: סליחה זה היה מיליון.

<ברוך לוברט: התמורה שהתקבלה בהצעה כאמור בצירוף התמורה שהתקבלה בהצעות אחרות של ניירות ערך של התאגיד לפי פסקה זו לא תעלה על מיליון ₪ בחישוב סכום התמורה כאמור יובאו בחשבון סכומי החוב שהוצעו לפי פסקה זו וטרם נפרעו.

<ברוך לוברט: ההצעה נעשית על פי הסדר לגיוס חוב מהציבור שנקבע לפי הוראות פרק ג' 3 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים התשע"ב 2016.

רחל עזריה: לא, לא, לא, מה שסוכם זה מיליון וזה היה גם בשיחה שלי אתמול עם האוזר.

<שרה קנדלר: הוא הבין אחרת אותך.

<שרה קנדלר: דיברנו על חצי מיליון בשנה להצעה וסך הכל מיליון חוב פתוח.

רחל עזריה: לא, לא, לא.

רחל עזריה: ממש לא, זה היה הסיכום הקודם.

רחל עזריה: הסיכום האחרון היה מיליון נקי.

רחל עזריה: זה מה שהיה בוועדה.

<שרה קנדלר: זה לא מה שסוכם.

רחל עזריה: זה כן.

רחל עזריה: הסיכום האחרון היה מיליון.

<שרה קנדלר: אני מבקשת לעדכן את האוזר.

<שרה קנדלר: זה לא מה שהסכמת - - -

רחל עזריה: מה שפרופסור האוזר דיבר איתי זה על בעיה אחרת.

<שרה קנדלר: זה כבר סוכם בדיון הקודם, לכן לא דיברתם על הבעיה הזאת כי זה כבר סוכם.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: הסיכום היה מיליון.

<שרה קנדלר: אתם גם לא הבנתם את הסיכום?

<קריאה: הסיכום היה מיליון.

<לילי בורוכוב: לילי מלהב, רחל הם מתווכחים על הסיכום לא עוד פעם פותחים את הנושא.

רחל עזריה: לא, לא פותחים, אפילו יותר מזה.

רחל עזריה: שבוע שעבר הגיעה עוד פלטפורמה שלא הכרנו והוא אמר, למה מיליון זה נורא מעט צריך הרבה יותר.

רחל עזריה: כולם אמרו לו, תקשיב, זה מיליון, על זה סגרנו - - -

<שרה קנדלר: היה מדובר על חצי מיליון להצעה והעברתי גם תוך כדי דיון לורד את הנוסח שדיברנו עליו ומיליון סך הכל.

רחל עזריה: לא, לא, מיליון, אבל זה מיליון בכל רגע נתון.

רחל עזריה: זה היה הסיכום שהגענו אליו.

יגאל גואטה: שאם הוא החזיר - - -

רחל עזריה: מעולם לא יכול לקחת יותר ממיליון.

<לילי בורוכוב: הדברים האלה היו ברורים, חד משמעיים והם נרשמו לפרוטוקול.

<שרה קנדלר: לא ככה - - - הציג את זה בדיון ולא ככה הוא הציג כי זה לא היה הסיכום.

רחל עזריה: ככה הוא הציג, זה היה הסיכום, מיליון.

רחל עזריה: אין בעיה, תפני אליו, תשאלי, הסיכום היה מיליון.

<שרה קנדלר: סך הכל, נכון, מיליון.

רחל עזריה: אבל לא לפי חצי מיליון.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: זה היה בשלב מוקדם יותר ואז בסוף הסיכום שהגענו אליו, כי כבר אמרנו מה ההבדל נאמר השנה חצי מיליון, שנה הבאה חצי מיליון אז זה סתם.

רחל עזריה: זה גם באמת סתם.

<שרה קנדלר: שוב, אנחנו מדברים על הצעה לציבור של ניירות ערך ואנחנו פה פוטרים אותם, עושים חריג בחוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: והסיבה המרכזית היא הנושא של הדימינימיס.

<שרה קנדלר: והדימינימיס הוא על הצעה.

<שרה קנדלר: והצעה של חצי מליון נראה לנו דימינימיס וסך הכל חוב פתוח של מיליון.

<שרה קנדלר: וזה היה הסיכום.

<שרה קנדלר: אני בהלם כי דיברנו, כמו שאמרת עם שולי - - - הנסחי ויש פה עניין עקרוני שאני מבינה שאיכשהו הייתה אי הבנה לגביו אבל זה הסיכום וככה הוא אמר תוך כדי דיון לכל היועצים.

<שרה קנדלר: אל תהנהני את, אני מדברת על נציגי הממשלה - - -

רחל עזריה: תשמעי - - -

יגאל גואטה: תשאלי אותו - - -

רחל עזריה: טוב, תשאלי, אנחנו הסיכום היה מיליון והפנייה שהוא פנה הייתה בעניין של מי מפקח על המיליון.

יגאל גואטה: אם הוא יגיד שלא אז אנחנו נסכם מהתחלה שמיליון.

<שרה קנדלר: מה זאת אומרת מי מפקח על המיליון?

רחל עזריה: זה מה שהוא פנה אליי אתמול בערב ואמר לוודא שאי אפשר להגדיל את הסכום, שאף אחד אחר לא יכול להגדיל את הסכום מעבר למיליון אלא רק אתם.

רחל עזריה: וזה אמרתי לו, אני מתחייבת, כל הסיכומים שהתחייבנו אנחנו עומדים בהם.

רחל עזריה: הסיכום היה מיליון.

<שרה קנדלר: היה ברור שהחצי מיליון והמיליון היה מסוכם.

רחל עזריה: לא, זה לא עלה בכלל.

רחל עזריה: בסדר, תבדקי.

רחל עזריה: הלאה, בואו נמשיך הלאה.

רחל עזריה: אז מיליון זה היה הסיכום.

רחל עזריה: הלאה.

יגאל גואטה: לא הבנתי, ואם הוא יגיד עכשיו לא, שזה לא מיליון, אז אנחנו נגיד שזה מיליון.

<קריאה: הוועדה מחליטה.

רחל עזריה: טוב בואו נמשיך הלאה.

רחל עזריה: נמשיך בהקראה.

<ברוך לוברט: התיקון האחרון זה תיקון לחוק הבנקאות שירות ללקוח שאני מבין שבנק ישראל יציע לגבי תיקון להגדרת לקוח לעניין פעילות במערכת לתיווך באשראי והסעיף האחרון זה סעיף תחילה שאמרנו שהתחילה של החוק יהיה ביום 1 בפברואר 2018.

<ברוך לוברט: סעיף נוסף שאנחנו נוסיף לגבי הדיווח.

<ברוך לוברט: אנחנו נוסיף סעיף, אני אקריא אותו, הוא לא נמצא בנוסח:

<ברוך לוברט: לבקשת הוועדה לגבי דיווח על ההתקדמות ב-MOU כל חצי שנה.

<ברוך לוברט: בסעיף 104 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן ג' יבוא: "המפקח והמפקח על הבנקים ידווחו לוועדת הכספים של הכנסת מדיי ששה חודשים במהלך השנתיים הראשונות מיום תחילתו של חוק זה על יישום העקרונות המוסכמים שגובשו ביחס לניהול חשבון של נותן שירותים פיננסיים בתאגיד בנקאי".

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: הערות, התייחסויות?

יגאל גואטה: אה עוד הערות?

רחל עזריה: מה לעשות, חוק מורכב.

רחל עזריה: יש לנו הרבה עבודה.

רחל עזריה: אנחנו פשוט נעשה לפי סדר הישיבה.

<רונן ניסים: רונן ניסים, מחקר משפטי בנק ישראל.

<רונן ניסים: אנחנו רוצים להציע את הנוסח של התיקון לחוק הבנקאות שירות ללקוח, אם זה בסדר מבחינת הוועדה לקרוא אותו כבר עכשיו.

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<רונן ניסים: בסעיף 1 לחוק הבנקאות שירות ללקוח, התשמ"א 1981 סעיף 1 הוא סעיף ההגדרות אז אנחנו מציעים בהגדרת לקוח בסופה להוסיף: "ולמעט אדם המקבל שירות באמצעות בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי לעניין קבלת שירות זה בלבד" כאשר זה נועד לפתור את הקושי שהועלה שאם תאגיד בנקאי ירצה להשקיע בפלטפורמה אזי שהלווה לא ייחשב כלקוח של התאגיד הבנקאי ואז תהיה פה למעשה הסדרה כפולה, בין השאר לינה של גילוי נאות.

<רונן ניסים: צריך לעשות עוד כמה התאמות בסעיף ההגדרות.

<רונן ניסים: להוסיף הגדרה של חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים והגדרה של בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי תוך הפניה לחוק כאן, לסעיף 25 יז'.

<רונן ניסים: ולעשות התאמה בהגדרת גוף פיננסי.

<רונן ניסים: יש שם בסעיף קטן 6, זה היה במסגרת חקיקה שטרום, התייחסות לפלטפורמות P2P טרם ההסדרה - - -

רחל עזריה: הוא מקריא את השינויים שנעשו בגלל החוק הזה.

רחל עזריה: ידענו שיש כמה שינויים שצריך לעשות.

יגאל גואטה: שהם צריכים לעשות?

רחל עזריה: כן.

יגאל גואטה: נו אז שיתנו לנו נייר מסודר.

יגאל גואטה: מה?

<רונן ניסים: זה תוך כדי הישיבה עלה אז אנחנו כמובן לקראת הישיבה הבאה - - -

יגאל גואטה: תכינו נייר, זה לא לעניין ככה בעל פה קצת.

רחל עזריה: כמה הערות יש?

<רונן ניסים: זהו.

יגאל גואטה: הייתה הפסקה של מעל חצי שעה, מה זה כזה מסובך?

יגאל גואטה: רוצים את החדר שלי להדפיס?

<קריאה: נצלם - - -

רחל עזריה: אז בואו נצלם ונחלק.

רחל עזריה: בסדר יופי.

רחל עזריה: בואו נמשיך הלאה, בבקשה, התייחסויות.

רחל עזריה: מלבד עניין הבנקים שאנחנו נעשה על זה עוד דיון פנימי.

רחל עזריה: התייחסויות לנוסח.

<לינור דויטש: אני צריכה לקרוא את זה לעומק - - -

<קריאה: בניגוד לחברים פה אנחנו קוראים את זה הרגע פעם ראשונה.

רחל עזריה: אם יש התייחסויות תאמרו אם לא אז נראה - - -

<קריאה: אנחנו צריכים לקרוא את זה כדי לראות אם יש לנו התייחסויות.

<קריאה: זה הבעיה.

רחל עזריה: בבקשה.

<עדי אייל: סעיף 38 ז' (ב) בעמוד 10.

<עדי אייל: נעשה שינוי מרשאי למסור ל"ימסור".

<עדי אייל: עכשיו מדובר על מצב שבו פלטפורמה מנסה לגבות חוב מלווה ובעצם מה שנאמר בסעיף קטן ב' זה שהיא מחוייבת להעביר את הפרטים של הלווה למלווה.

<עדי אייל: המצב הנוכחי הוא שזה עניין של חוזה בין הפלטפורמה לבין המלווים.

<עדי אייל: אנחנו יכולים להתחייב בפניהם שנעשה את זה ואנחנו יכולים להגיד, לא, כל הפעילות דרכנו וזה עניין של כל מפקיד לפי מה שנוח לו מול הפלטפורמה.

<עדי אייל: הבעיה כאן היא שאם אנחנו מחוייבים למסור בכל מצב של קשיי גבייה, ויהיו מצבים של קשיי גבייה, כל אחד מהמלווים יכול ללכת ולהתחיל לפעול לבד.

<עדי אייל: הרעיון של הפלטפורמות הוא לרכז את הפעילות ובעצם לעשות את הגבייה בשביל המפקידים.

<עדי אייל: אם אנחנו מחוייבים להעביר להם את הפרטים ולאפשר להם לגבות לבד אז יש לנו 50 אלף מפקידים שכל אחד מהם עכשיו הולך ומגיש תביעה.

<עדי אייל: כל הרעיון של ריכוז הפעילות דרכנו הולך לאיבוד.

<עדי אייל: אם אנחנו לא מפעילים אמצעים סבירים אז שהמפקח יורה לנו, אין שום בעיה, בוודאי אם אנחנו לא עושים את עבודתנו.

<עדי אייל: אבל המצב הנוכחים של הסעיף הזה יוצר לנו בעיה.

רחל עזריה: אוקיי, בבקשה.

<ורד קירו זילברמן: אני רק רוצה לחדד שהנושא הזה עלה גם בדיונים הפנימיים שקיימנו וזו בדיוק הייתה השאלה שלי, מה זה אמצעים סבירים.

<ורד קירו זילברמן: וככל הנראה האמצעים הסבירים ייקבעו לפי פרמטרים שיקבע המפקח.

<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת שבהחלט, ופה אני שאלתי את אותה שאלה שאתה שאלת אני גם חושבת שזה אינטרס של הפלטפורמות לגבות ולגבות בצורה יעילה.

<ורד קירו זילברמן: זה המוניטין שלהן.

<ורד קירו זילברמן: מצד שני, הטענה שהועלתה זה שאי אפשר למנוע מבנאדם, הרי החוב הוא לאותו מלווה, אי אפשר למנוע ממנו את זכותו לגבות את החוב.

<ורד קירו זילברמן: שאלתי מה קורה בשלב שבאמת מוצו כל ההליכים אז על מה אנחנו מדברים, עדיין העמדה של הממשלה היא כן לאפשר את ה- - - לא לאיין את האפשרות הזאת כי לפעמים אמצעי גבייה סבירים לא יהיו מיצוי הליכים כמו שאנחנו מכירים אותם.

<ורד קירו זילברמן: יהיו יכולים להיות רק מכתב התראה או איזשהי פעולה באמצע.

<ורד קירו זילברמן: שתדעו שזה מה שהולך להיות.

<ורד קירו זילברמן: ואז באמת הם רוצים שיהיה את העניין הזה של ההרתעה גם כלפי הלווה, ולכן אני הכנסתי את הבקשה שזה יהיה לפי בקשתו של המלווה.

<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת, שזה לא יהיה - אם אותו מלווה הגיע למסקנה שזה מה שהוא רוצה והוא עומד על דעתו ודורש את זכותו הוא יצטרך לבקש את זה ואז אתם תצטרכו לתת לו את זה.

<עדי אייל: אז אני מציע אם כך שזו תהיה פנייה למפקח או למפקחת והיא תורה לנו או היא תפעיל.

<עדי אייל: כי במצב הנוכחי, צריך להבין, יש 5000 מפקידים שונים על איזשהי הלוואה גדולה או קטנה שכשלה.

<עדי אייל: יהיו הרבה מלווים מתוכם שיגידו, רגע אז אני רוצה לפעול לבד.

<עדי אייל: בפועל זה אומר: א' - שענייניו של הלווה הספציפי עוברים לציבור שפוגע באנונימיות שכופים פה עלינו- - -

<ורד קירו זילברמן: הוא לא יפעל לבד בגלל שהסעיף אומר שאתם, לא עלה בידי בעל הרישיון לגבות את החוב בהתאם להוראות.

<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת, אתה תצטרך להוכיח שנקטת את האמצעים הסבירים כפי שהורה לך המפקח.

<ורד קירו זילברמן: פעם שהאמצעים הסבירים האלה מוצו ולא נגבה החוב אז אנחנו עוברים לשלב הבא שהיה בזמנו האפשרות שלך להעביר את הפרטים של הלווה או באמת להעביר את זה, עכשיו זה צורה קטגורית, בכפוף לבקשה.

<עדי אייל: אז מה שקורה כאן - - -

<ברוך לוברט: אני יכול רגע להסביר את הסעיף אולי זה יעזור.

<ברוך לוברט: הסעיף מדבר על סיטואציה, למעשה רמה 3 של פעילות.

<ברוך לוברט: קודם כל יש לנו את הסיטואציה שבה באמת הלווה לא פרע את החוב ואז למעשה אנחנו הולכים ל-50 ב' (ז) שאומר שאם לא פרע את החוב במועד אז הפלטפורמה צריכה לנקוט באמצעי דרישה וגבייה סבירים.

<ברוך לוברט: זה השלב השני.

<ברוך לוברט: בא השלב השלישי שזה הסעיף הזה ואומר: אחרי שלא עלה בידי בעל הרישיון לגבות את החוב עם אותם אמצעי דרישה וגבייה סבירים, אז רק אחרי שכבר אנחנו בשלב הזה, שגם זה כבר מיצה את עצמו רק אז צריך, לא רשאי, אלא צריך למסור, ורק לפי בקשתו של המלווה, לכן יש את התוספת, למסור פרטים מזהים.

<עדי אייל: אז אני הבנתי ואני מבין שזו המטרה.

<עדי אייל: אני רק רוצה להבהיר איפה הבעיה שלנו עם זה.

<עדי אייל: הבעיה היא לא באמצעי גבייה.

<עדי אייל: מי שיכול לגבות מהלווה, לבריאות, זה אינטרס משותף שלנו, נשמח שיגבו מהלווה.

<עדי אייל: אנחנו לא מרוויחים אם הוא לא מחזיר.

<עדי אייל: בוודאי מוניטין וכך הלאה.

<עדי אייל: הבעיה היא שיהיו לווים ברמה 3 כפי שאתה אומר, זה חד משמעי, ואז כל אחד מהם, הנתונים עליהם עוברים לכל המלווים שמבקשים, זה אומר - - -

<ברוך לוברט: רק אם הוא מבקש.

<עדי אייל: אני אומר, לכל המלווים שמבקשים.

<עדי אייל: פגיעה כפולה.

<עדי אייל: ראשית יש פה עניין של שאלת האנונימיות, עד כמה רוצים כי זה לציבור, חד משמעית זה לציבור.

<עדי אייל: דבר שני, יש פה כל מצב שלווה שלא שילם הולכים אוטומטית לפעולה עצמאית של המלווים.

<עדי אייל: אני חושב שפעולה עצמאית של המלווים היא בדיוק הפוכה לרעיון של הפלטפורמה שמרכזת פעילות בשבילם.

<עדי אייל: אם אנחנו לא עושים את עבודתנו, אדרבה תכפו עלינו, אבל הגורם המתאים לבקש או לדרוש מאיתנו הוא לא צריך להיות מלווה הוא צריך להיות המפקח.

<עדי אייל: אז המלווה שיפנה למפקח, אם המפקח ישתכנע שלא עשינו עבודה או שהמלווים צריכים לפעול, שיחייב אותנו להעביר.

<עדי אייל: אבל חייבים את המסנן הזה של המפקח אחרת על כל הלוואה שלא משולמת כל הציבור יודע את שם הלווה וכל הציבור מפעיל אמצעי גבייה עצמאיים.

<עדי אייל: הבלאגן המשפטי והעלויות הן עצומות, חבל.

יגאל גואטה: אני חושב שאנחנו נאבד את הפיקוח ברגע שהמלווים הם אלה שיתבעו - -

רחל עזריה: אז איך אתם מתייחסים לזה - - -

יגאל גואטה: - - נאבד שליטה וכל אחד יגבה בצורה שלו ובדרך שלו, אולי בדרכים לא כל כך נחמדות.

רחל עזריה: נשמח לשמוע התייחסות של רשות שוק ההון, של היועץ המשפטי.

<ברוך לוברט: אנחנו התייחסנו אני חושב.

רחל עזריה: אבל התיאור שפרופסור אייל הציג זה סיטואציה לגיטימית מבחינתכם?

<ברוך לוברט: אנחנו חושבים שבמצב שבו הפלטפורמה מיצתה את אמצעי הגבייה ואת אמצעי הדרישה והגבייה הסבירים והיא לא מצליחה לגבות את החוב אנחנו חושבים שלא נכון למנוע ממלווה שמעוניין לקבל את הכסף שלו חזרה לנקוט באמצעים נגד הלווה.

<עדי אייל: שיהיה לפחות בפיקוח המפקחת.

<ברוך לוברט: כל החוק הוא בפיקוח.

<עדי אייל: נקטתי בהליכים - - - אני מחוייב לבקשתו של מלווה.

<עדי אייל: אם יהיה כתוב למשל לפי בקשתו של מלווה שאושרה על ידי המפקח אז יש את החוליה הזו של המפקחת על שוק ההון שהיא יכולה להחליט מתי כן ומתי לא.

יגאל גואטה: אני חושב שהוא צודק לחלוטין.

רחל עזריה: כן, יש לכם התנגדות?

<ברוך לוברט: שמה, שאנחנו נבדוק כל פעם כשיש פיגור בתשלומים?

<ברוך לוברט: אני לא חושב שזה נכון.

רחל עזריה: אבל מה הפתרון?

<בוריס פבלוב: המפקח קובע בעצם על פי הצעת החוק הזו מתי מוצו אותם אמצעי גבייה ודרישה סבירים.

<בוריס פבלוב: לאחר שהוא יקבע את זה ואותם אמצעי גבייה ודרישה סבירים שהפלטפורמה העלתה באמת מוצו, עומדת הזכות, כמו כל מלווה רגיל מהציבור, שאגב פלטפורמה או לא אגב פלטפורמה, לקבל את פרטי החייב, מי שחייב לו כספים.

<בוריס פבלוב: פעם אחת הוא צריך להיות חייב, פעם שנייה הפלטפורמה כבר מיצתה את כל האמצעים שהמפקח הורה להם לגבות ופעם שלישית נשארת לנו הזכות של מלווה לדעת מי החייב.

יגאל גואטה: סליחה, אם היא מיצתה את כל מה שצריך לעשות אז מה נשאר לו?

יגאל גואטה: ללכת לעולם תחתון, לשבור לו את הידיים, מה?

<בוריס פבלוב: לא, קודם כל - - -

יגאל גואטה: אם הם עשו את הכל לאן אנחנו מביאים את זה בעצם.

<בוריס פבלוב: אני אסביר.

<בוריס פבלוב: קודם כל יש לו זכות, הוא יכול גם לפנות אליו ולשלוח לו מכתב, להגיד לו, תראה אתה לקחת כסף - - -

יגאל גואטה: אבל מדובר אחרי שהם שלחו מכתב, עשו את כל מה שצריך לעשות על פי חוק.

יגאל גואטה: מה שנשאר לו לעשות זה רק לא על פי חוק.

<בוריס פבלוב: בכל מקרה לכל אזרח יש רק את האופציה לנקוט הליכים לפי חוק.

<בוריס פבלוב: אין פה בשום מקום אמירה - - -

יגאל גואטה: הפלטפורמה פועלת עבורו.

יגאל גואטה: לא מדובר שהיא לא עושה את מה שצריך.

יגאל גואטה: אם היא לא עושה את מה שצריך יבוא המפקח ויגיד - - - אנחנו מדברים בוודאות רק אחרי שהפלטפורמה לא מיצתה את כל ההליכים ולא עשתה את כל מה שצריך.

יגאל גואטה: אבל אם בוודאות היא עשתה את כל ההליכים וכל מה שצריך ומה שנשאר לו בעצם זה או לאיים עליו או לשבור לו את הידיים או לעשות משהו שהוא לא חוקי אני לא חושב שאנחנו צריכים להיות שם.

רחל עזריה: אני רוצה לשאול את רשות שוק ההון מה אתם מצפים שיקרה אם לאדם יהיה את הפרטים של הלווה שלא החזיר את הכסף.

<ברוך לוברט: אני חושב שעדיין יכול להיות שבנאדם כשהוא פועל באמצעים סבירים, אחד על אחד, כשהחוב הוא שלו אישית, ולא דרך הפלטפורמה יכול להיות שיש סיכוי יותר גבוה שהוא יגבה.

<ברוך לוברט: אנחנו לא מדברים על אמצעים לא סבירים.

<ברוך לוברט: בנאדם שיש לו חוב שחייבים לו אישית, לא הפלטפורמה עושה גבייה ללקוחות שלה - - -

רחל עזריה: אז אתה אומר שההיכרות האישית יכולה להשפיע על ה - - -

<ברוך לוברט: לא היכרות אישית החוב האישי - - -

רחל עזריה: אני מנסה להבין - - -

<ברוך לוברט: אני רק אומר, זו אפשרות, אבל יש פה הצעה אחרת שאולי אנחנו נחזיר את המילה על האשראי כדי שתהיה אפשרות גם לפלטפורמה ברמה ההסכמית למנוע את זה ואז עדיין זה גם יהיה לפי בקשתו של המלווה, זה גם הצעה שמקובלת עלינו שהוא רשאי למסור למלווה לפי בקשתו.

<עדי אייל: אז אם אני אמשיך, גברתי, לסעיף אחר - - -

רחל עזריה: רגע, תודה על הפתרון.

<לירון מאוזנר: אני רוצה רק להגיד משהו לגבי - - -

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<לירון מאוזנר: לירון מאוזנר, משרד המשפטים.

<לירון מאוזנר: שיש גם את העניין פה של בהתאם להוראות שנתן המפקח בעניין זה.

<לירון מאוזנר: לפחות בעיני רוחי הכוונה הייתה שיכול להיות שבאמת המפקח יגיד שלמשל בגלל ה- - - של ההלוואות, זה בסכומים מאוד מאוד - - - ונמוכים אולי המידע לא יעבור אולי כן, יש כאן איזשהו שיקול דעת של המפקח להגיד מתי הנסיבות מתאימות להעביר את המידע, את הפרטים.

<עדי אייל: אבל זה לא הנוסח.

<עדי אייל: נוסח הסעיף כרגע הוא שאמצעי הגבייה נעשו בהתאם להוראות, לא שבקשת המלווה.

<עדי אייל: אם מחזירים את המילה רשאי, סיימתי.

רחל עזריה: אז עזוב, אז סיימנו.

רחל עזריה: בבקשה, היועצת המשפטית של הוועדה.

<ורד קירו זילברמן: אני רק רוצה לחדד.

<ורד קירו זילברמן: הנושא של אמצעי גבייה סבירים נתון לשיקול דעתו של המפקח.

<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת שיכול להיות שלך במצב מסוים או לכל הפלטפורמות במצב מסוים אמצעי גבייה סבירים יהיה מכתב התראה ואז לא מוצו כל ההליכים.

<ורד קירו זילברמן: זאת אומרת שאנחנו מתייחסים אליהם כהליכי גבייה שכוללים הוצאה לפועל ועיקולים וכו' וכו'.

<ורד קירו זילברמן: ויכול להיות מצב, סיטואציה, שבאמת כל ההליכים המשפטיים אקווילנטים פה לאמצעים הסבירים ואז אותה פלטפורמה נקטה ואז עולה השאלה שבאמת מה נותן זה שאנחנו נותנים למלווה לפעול בעצמו.

<ורד קירו זילברמן: מכוון שהסעיף הזה מתייחס להכל ביחד ואנחנו לא יכולים לעשות את ההפרדה בין אמצעי כזה לפלטפורמה כזאת ואמצעי כזה למקרה אחר אז ניסינו באמת לתת או הממשלה ניסתה לתת איזשהו מוצא.

<עופר כרמל: אפשר רק להתייחס רק לסעיף הזה?

רחל עזריה: כן.

<עופר כרמל: עופר כרמל אני מנכ"ל אילון.

<עופר כרמל: אני רוצה רק לחדד.

<עופר כרמל: יש לי הרבה מאוד שנים, לצערי, בעולם הגבייה.

<עופר כרמל: הנושא הזה מאוד רגיש גם מבחינת הלווים וגם מבחינת המלווים.

<עופר כרמל: היום אנחנו מקבלים פניות של לווים שרוצים לוודא שהם אנונימים.

<עופר כרמל: זאת אומרת, הם מפחדים מאוד מאוד לקחת הלוואות מגופים שהם לא בנקים ולא גופים בטוחים כי הם מפחדים מי נותן להם את ההלוואה.

<עופר כרמל: אחד הדברים שאנחנו מבטיחים להם זה שהם יישארו אנונימיים.

<עופר כרמל: אם אני אגיד לו מחר, תשמע אני אגיד ל-3000 מלווים שלי מי אתה ואולי ידפקו לך בלילה בדלת או ישלחו לך מכתב הוא לא יקח את ההלוואה.

<עופר כרמל: זה אחד.

<עופר כרמל: שתיים, בעולם הגבייה יש הרבה מאוד הסדרי חוב, יש הרבה מאוד מצבים שאתה לא מחזיר את כל החוב, אתה מחזיר 80%.

<עופר כרמל: יבוא בנאדם ויגיד, קיבלתי רק 80% אני על ה-20% רוצה לריב אז כל הסדרי החוב לא ייכנסו בכלל לפועל כי הלווה לא יסכים לשום הסכם חוב שהוא יידע שיכול להיות שזה ייפתח על ידי המלווה שהוא גוף נוסף.

<עופר כרמל: הסוגייה הזאת היא מאוד מאוד רגישה ואין בה שום היגיון.

<עופר כרמל: לפלטפורמות יש עניין למצות את תהליך הגבייה עד תום.

<עופר כרמל: כי אם אנחנו רק נגיד הקמנו טלפון ולא עשינו כלום ה"דיפולטים" שלנו יעלו בצורה מאוד מאוד משמעותית, אף אחד מהמלווים לא יישאר פה כי התשואה תרד.

<עופר כרמל: זאת אומרת, לנו יש אינטרס שבסוף, בצורה חוקית, אנחנו נביא את כל ה"דיפולטים" חזרה הבייתה ונביא למשקיעים את מירב הכסף.

<עופר כרמל: לנו יש אינטרס לעשות, מה שאתם קוראים, את כל אמצעי הגבייה.

<עופר כרמל: זה אינטרס מובנה בפלטפורמה.

<עופר כרמל: אם אנחנו סיימנו את זה אין למלווה יכולת לעשות דברים נוספים ברמה החוקית.

<עופר כרמל: אין מצב כזה.

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: אני חושבת שמצאנו את הפתרון, נכון?

רחל עזריה: מוסכם?

<עדי אייל: כן.

<עדי אייל: אם אפשר הלאה, בעמוד 12, סעיף 50 ב', סעיף קטן (ג) 1, מדובר שם בהעברת מידע למלווים וכתוב: "הסיכונים הכרוכים במתן האשראי בהתאם למודל הערכת סיכויי פתרון שקבע ובהתאם לרמת פיזור האשראי שביקש המלווה".

<עדי אייל: שני דברים קורים כאן.

<עדי אייל: ראשית, יש פלטפורמות, כמונו, שלא נותנים למלווה להחליט איך הוא מקצה אלא אומרים אנחנו רוצים פיזור רחב כדי להקטין סיכון כי אנחנו לא סומכים על מישהו שילך ויגיד אני רוצה משהו מסוים.

<עדי אייל: זו שיטת עבודה אחרת, זה גם לגיטימי.

<עדי אייל: אבל אז כשביקש המלווה יוצר לנו בעיה.

<עדי אייל: כי אצלנו המלווה לא מבקש משהו ספציפי, כולם מקבלים את אותו יחס.

<ורד קירו זילברמן: גם ה-default זה נחשב בעינינו הבקשה.

<עדי אייל: הבנתי.

<עדי אייל: אז הבעיה השנייה היא כשאני צריך לתת את הסיכונים הכרוכים במתן האשראי למודל אין אצלנו מודל דירוג של כמה סיכון יש של כל הלוואה בכל זמן.

<עדי אייל: הדברים האלה הם דברים שעובדים ברמה של ממוצעים, לכן הפיזור הרחב הזה.

<עדי אייל: אז מעבר לאמירה של אנחנו נותנים ואנחנו מפרטים את כל הפרמטרים ואיך אנחנו עושים ואיך אנחנו מגינים.

<עדי אייל: אבל אני לא יכול לבוא ולהגיד למישהו מה האחוז של הסיכויים לגבות כל הלוואה ספציפית בכל רגע נתון.

<עדי אייל: זה לא עולם של ניירות ערך מדורגים שיש לסוכנות דירוג חיצונית.

<עדי אייל: בעצם מבקשים ממני פה מידע שאין לי לתת.

רחל עזריה: התייחסות?

<יואב גפני: כן.

<יואב גפני: הכוונה היא פה לא לתת מידע ברמת ההלוואה הבודדת והמסוימת אלא אם נשים לב הסעיף הזה בסעיף קטן ב' מפרט: "בעל רישיון יקבע סולם השוואתי או מודל אחר שהשאיר המפקח".

<יואב גפני: עדי מדבר על איזהו מודל שיש לו שהוא מודל סטטיסטי ובהתאם למודל הסטטיסטי הזה הוא מבין שיש סיכונים שחלים בהלוואות המסוימות האלה שהלווה הזה מקבל שהן נתונות להתפלגות סטטיסטית מסוימת.

<יואב גפני: זו שהוא יודע לגביה ולא ברמת עומק גבוהה יותר.

<יואב גפני: אם יש לו בוודאי נבקש להציג את זה למלווה אבל אם יש לו את מה שיש לו במסגרת המודל אז זה מה שהמלווה צריך לראות.

<עדי אייל: קרי, אם אני מבין נכון, רק כדי להבין, שנאמר הסיכונים הכרוכים במתן האשראי, אם אני מפרט בפני המלווה המיועד את העובדה שמדובר בהלוואות לפי פרמטרים קיימים יש סיכוי שההלוואה לא תוחזר, אני עמדתי בחובותיי על פי הסעיף?

<עדי אייל: אני לא צריך לתת לו דירוג?

<יואב גפני: לא, לא בדיוק.

<יואב גפני: אתה לא עמדת למיטב הבנתי.

<יואב גפני: זה לא רק הכללים של המודל שאומרים לו אתה נתון לסיכונים כאלה ואחרים.

<יואב גפני: הרי אם לא כל המלווים ולא כל הלווים שלך הם מאותה קבוצה ולמשל מלווה יכול לבחור קבוצת לווים ברמת סיכון מסוימת - - -

<עדי אייל: אצלנו לא.

<יואב גפני: אם אצלך זה לא רלוונטי, כולם אותו דבר ואין שום הבדל אז אתה תצטרך לתת את המסגרת הכללית של הסיכונים שנמצאים אצלך.

<יואב גפני: אבל מקום שבו יש כדבר הזה אנחנו נדרוש אותו.

<עדי אייל: הבנתי.

<עדי אייל: אז הדבר היחיד מבחינתי הוא שתי המילים האחרונות "שביקש המלווה" לפחות בסיטואציה כמו שלנו שכולם מקבלים את אותו יחד למעט אם שביקש המלווה זה גם היחס הכללי, בסדר.

<יואב גפני: במקרה שלך זו ברירת המחדל כפי שהבהירה היועצת המשפטית - - -

<עדי אייל: הבנתי - - - הערה טכנית אחרונה, לא קשור אלינו ספציפית, אבל בסעיף בעמוד הבא, עמוד 13, סעיף קטן ז', הערה טכנית, התיקון שנעשה באמצע הפסקה, אמצעי דרישה צריך להיות וגבייה.

רחל עזריה: כן, כן, זה כבר ראינו.

רחל עזריה: התייחסויות נוספות?

רחל עזריה: כן בבקשה.

<ורדה לוסטהויז: שלושה דברים.

<ורדה לוסטהויז: ראשית שוב, בהגדרת מלווה אני מבקשת שלא ישתמע שהמלווה מעביר כסף לבעל הפלטפורמה.

<ורדה לוסטהויז: אני צריכה - - - אני לא רוצה שישתמע שאני מקבלת את הכסף בשביל זה יש חשבון נאמנות.

<ורדה לוסטהויז: אני מבקשת, ביקשתי את זה פעם שעברה, שיהיה כתוב חשבון הנאמנות.

<ורדה לוסטהויז: הדבר השני הוא אני מבקשת הבהרה, גם אין לי בעיה פה הבהרה לפרוטוקול, למרות שהחוק נכנס לתוקף עוד חצי שנה רישיון אני יכולה להגיש אחרי הקריאה השנייה ושלישית של החוק.

<ורדה לוסטהויז: שאני לא אצטרך לחכות חצי שנה ללא רישיון וללא פיקוח.

<ברוך לוברט: אני אסביר רגע.

<ברוך לוברט: גם המצב המשפטי, ברגע שהחקיקה עוברת בקריאה שנייה ושלישית למעשה לפי חוק פרשנות או פקודת הפרשנות הסמכויות שיש לרגולטור להערך כבר מרגע שהחוק עבר וגם לקבל כבר בקשות, לתת התייחסויות, הוא לא צריך לחכות הפוך, הוא אמור לא לחכות למועד שבו החוק יכנס לתוקף אלא פשוט להערך כבר קודם.

<ברוך לוברט: אז כמובן שהבקשה - - -

<ורדה לוסטהויז: הערה נוספת אחרונה לעניין של התיקון - - - לחוק הבנקאות שירות ללקוחות.

<ורדה לוסטהויז: אני מבקשת שכל נוסח שלא יבחר יהיה כתוב שמדובר בהלוואה או איך שאתה לא רוצה, - - - בתור משהו שהבנק או התאגיד הבנקאי מלווה בפלטפורמה, אחרת זה לא יוצא ברור.

<ורדה לוסטהויז: אי אפשר לבוא להגיד באופן כללי בחוק שמסדיר את היחסים בין לקוח לבין בנק לבוא לדבר על משהו בכלל אחרת שהוא יחסים בין, נניח, לקוח לבין שופרסל, זה לא רלוונטי, זה לא יוצא טוב.

<ורדה לוסטהויז: אז צריך להגיד מקום שהבנק הוא בפוזיציה כזאת או אחרת אז יש משמעות לטפל בהגדרת לקוח.

<רונן ניסים: אני חושב שהנוסח הוא מספיק ברור וכן עונה על החשש שלך מכוון שמדובר פה בשירות באמצעות הפלטפורמה.

<רונן ניסים: זאת אומרת איזה שירות אתה יכול לתת אם לא מסוג השירותים שניתנים או שמוסדרים בהצעת החוק שאנחנו דנים בה עכשיו.

<רונן ניסים: ולכן אני חושב שזה כן נותן מענה לחשש שלכם.

<ורדה לוסטהויז: אם הבנק נותן הלוואה באמצעות הפלטפורמה אז הוא לא לקוח?

<קריאה: למה לא באמת מקבל הלוואה, למה שירות.

<ורדה לוסטהויז: אני לא שומעת איפה הבנק בכלל בפלטפורמה, עוד לא נמצא שם.

רחל עזריה: רגע, בוא נשמע את בנק ישראל מתחילתו ועד סופו ואז נשמע התייחסויות.

רחל עזריה: בבקשה.

<רונן ניסים: השינוי הוא בהגדרת לקוח.

<רונן ניסים: הגדרת לקוח מדברת על אדם שמקבל שירות מתאגיד בנקאי.

<רונן ניסים: זאת אומרת, כל שירות.

<רונן ניסים: אני לא יודע איזה שירותים בעתיד ניתן יהיה לתת באמצעות הפלטפורמות, לכן אני חושב שצריך להגביל את זה כבר עכשיו.

<רונן ניסים: זה מתכתב עם ההגדרה הקיימת היום, ולכן אני חושב שזה כן נותן מענה לחשש או בעיה שחברת טריא הציפו כאן, שבנק שירצה לתת הלוואה באמצעות הפלטפורמה, ההלוואה היא שירות, אני חושב שאין מחלוקת שההלוואה היא שירות.

<רונן ניסים: אזי להחריג את אותו אדם, את אותו לווה שמקבל את ההלוואה שמכספי הבנק בסופו של דבר, להחריג את אותו לווה מהגדרת לקוח ועל ידי כך למנוע רגולציה כפולה גם על ידי הפלטפורמה וגם על ידי הבנק שמחוייב, בין השאר, בגלל כללי גילוי נאות.

<קריאה: אבל למה אי אפשר לכתוב במקום המקבל שירות, למעט אדם המקבל הלוואה?

<קריאה: ורדה זה מה ששאלת?

<קריאה: איזה שירות הוא מקבל באמצעות בעל הרישיון שהוא לא הלוואה?

רחל עזריה: ורדה זה פותר לך את הבעיה?

<ורדה לוסטהויז: אם זה הסיכום ובנק ישראל בצד המהותי גם מסכים איתנו, בסדר.

<ורדה לוסטהויז: אני חושבת שהשירות צריך להיות צמוד למשהו שהבנק - - - לא חשוב, אם זה מקובל - - -

<רונן ניסים: צריך לקרוא את זה יחד עם הרישא של הגדרת לקוח.

<רונן ניסים: הרישא - - -

רחל עזריה: אם זה מוסדר, בסדר.

רחל עזריה: בואו נתקדם.

רחל עזריה: התייחסות נוספת?

רחל עזריה: כן בבקשה.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו פשוט רצים ממנוס אנחנו מנסים לקרוא תוך כדי קריאה את הנוסחים - - -

רחל עזריה: דידי את ידועה כאישה מוכשרת, אני לא דואגת.

<דוידה לחמן מסר: זה עניין של גיל.

<דוידה לחמן מסר: יש כאן מילה אחת "או סכום אחר שעליו הורה המפקח או סכום גבוה יותר שלו" שלא תורידי את ה-300 אלף עכשיו.

<דוידה לחמן מסר: זאת אומרת אם הסכמנו על 300 או 100 או סכום גבוה יותר עליו הורה המפקח.

רחל עזריה: מה אמרת עכשיו?

<דוידה לחמן מסר: הסעיף אומר ככה, סליחה - - -

<ברוך לוברט: אנחנו לא מדברים על המגבלה של ה-300 אנחנו מדברים על ה-100 אלף ₪ וכן יכול להיות סיטואציות אולי של הלבנת הון שכן נרצה אולי ל - - -

<דוידה לחמן מסר: לא, אבל זו הוראה כללית.

<דוידה לחמן מסר: אני צריכה לדעת עכשיו האם אני רשאית לקבל הלוואות מיחידים מ-100 אלף ₪ ומעלה.

<דוידה לחמן מסר: אמרתם לי שכן ופתאום אתם אומרים לי או סכום אחר שעליו הורה.

<דוידה לחמן מסר: אז אתם יכולים להוריד לי את זה ל-10,000, זה כבר לא הוגן.

<דוידה לחמן מסר: את רואה זה בדיוק העניינים - - - זה לא הוגן, הסכמתם ל-100 אלף, אי אפשר, אתם לא יכולים להוריד אותי עכשיו לאלף.

רחל עזריה: טוב, בואו נחזור ל"באישור ועדת כספים" ונפתור עניינים.

<קריאה: לא אנחנו לא חוזרים, אנחנו לא ביטלנו את האישור.

רחל עזריה: מה אתם מציעים?

<ברוך לוברט: אנחנו מציעים, לא אנחנו לא מדברים, אישור ועדת כספים נכנס לתוך ה-300 אלף ₪, אנחנו מדברים על ה- - -

חיים ילין: אם נכנס אישור אז היא עכשיו רוצה במקום 300 אלף 500 אלף.

רחל עזריה: לא, היא אומרת שנעשה הפוך.

רחל עזריה: תסבירי מה העניין.

<דוידה לחמן מסר: אני חשבתי שאם מעלים את הסכומים בשני המקרים לא צריך את האישור ועדה.

<דוידה לחמן מסר: אבל אם חברי רוצה להיות במצב שאת הסכום שיחיד יכול להשקיע הוא רוצה להוריד אז אני מקבלת שיהיה אישור ועדה על הכל וגמרנו.

רחל עזריה: בסדר, אישור ועדה על הכל זה fair enough.

<ברוך לוברט: לא, זו הוראה של הרגולטור.

<ברוך לוברט: אנחנו עשינו איפה שיש שרים עשינו אישור ועדת כספים של הכנסת.

<ברוך לוברט: פה אנחנו מדברים על מגבלה בתוך.

<ברוך לוברט: המגבלה של ה-300 אלף ₪ היא נשארת באישור השרים וועדה, זה למעשה המטריה מלמעלה.

<ברוך לוברט: בפנים החלוקה זה החלוקה של הרגולטור.

<ברוך לוברט: הרגולטור יכול להיות - - -

רחל עזריה: אנחנו כותבים את החוק.

רחל עזריה: אנחנו בחוק מחליטים מי זה, אם זה הרגולטור או השרים.

<דוידה לחמן מסר: כשאני מבקשת מהרגולטור להעלות את הסכום וכשהרגולטור רוצה להועיל לי, אני חשבתי כך, אז חשבתי שאת הוועדה זה מטריד פחות כי הוא רוצה להקל עליי אבל כשהרגולטור רוצה להחמיר ולשנות את המצב שאותו החוק אישור או אז צריך אישור ועדה.

חיים ילין: דידי, מותר לי להגיד לך משהו?

חיים ילין: אנחנו רוצים לנסות לסדר עכשיו את הכל ביום אחד כשאנחנו בפיגור של 50 שנה מול כל העולם.

חיים ילין: אני ככה תופס.

חיים ילין: בוא נעשה את זה עוד חמש שנים כבר יהיה אחד, תאמיני לי, שתתחברי אליו וירצה לשנות את כל מה שאת רוצה.

חיים ילין: אבל בואו נתחיל לעבוד.

רחל עזריה: לא, אני לא מסכימה, אנחנו עושים חקיקה אז לפחות נעשה אותה כמו שצריך.

<דוידה לחמן מסר: אני חושבת - - - רגולציה בתוך הוועדה.

<דוידה לחמן מסר: אם יש כלל שאיפה שיש שר שיש אישור ועדה אני אראה לכם הרבה מקומות בחוק הזה שיש פה שר ואין ועדה.

רחל עזריה: בסדר, כי לא כל דבר אנחנו רוצים להביא לוועדה, זה היה הדיון הקודם.

<דוידה לחמן מסר: אז לכן אני אומרת, הדוגמה הזאת לפי דעתי היתה דוגמה שלא צריך להביא לאישור ועדה.

<דוידה לחמן מסר: אתם חושבים אחרת, תעשו.

<דוידה לחמן מסר: אבל כאשר המפקח רוצה לשנות קביעה של המחוקק והמחוקק קבע 100 אלף והוא רוצה להוריד את ההוראה הזאת או אז אני חושבת שזה לא הוגן כי הוא בעצם משנה חקיקה ראשית לחומרה לא לקולה.

רחל עזריה: יש לכם פתרון?

רחל עזריה: אני מבינה מה שזה.

רחל עזריה: בשביל מה אנחנו יושבים פה בכל הדיון אם בסוף מחר בבוקר אפשר להחליט לשנות את הסכום.

<ברוך לוברט: אנחנו התחלנו עם סכום של, אני מזכיר, לפחות בדיונים קודמים היה של 20 אלף ₪ לא של 100 אלף ₪.

<ברוך לוברט: יש פה, אני לא יודע מה זה לקולה או לחומרה, תלוי מאיזה צד מסתכלים - - -

רחל עזריה: לא, אנחנו לא בעניין של לקולה או לחומרה אבל יש - - -

<ברוך לוברט: אני אומר, יש כאלה סכום של 100 אלף ₪.

<ברוך לוברט: אנחנו סומכים על הרגולטור, יש לו שיקול דעת מנהלי הוא יפעל בסבירות והוא יוכל גם להקטין.

<ברוך לוברט: אני מניח שההנחה היא שאם הוא ישנה שהוא יגדיל אבל עדיין אנחנו לא חושבים שנכון למנוע ממנו את האפשרות גם להקטין בנסיבות מסויימות.

<דוידה לחמן מסר: יש לי הצעת פשרה, אם להגדיל זה בהוראה ואם להקטין תבואו לוועדה תסבירו למה אתם רוצים להקטין, למה אנחנו מסוכנים.

<קריאה: אנחנו לא מסכימים לזה.

רחל עזריה: כן בבקשה.

<יואב גפני: אני רוצה להוסיף לדברים של ברוך את הדברים הבאים.

<יואב גפני: אני עוד אחזור אפילו קצת אחורה.

<יואב גפני: הרי כל הדיון בסעיף הזה, בהגדרה הזאת התחיל בזה שעלתה דרישה ש-100 אלף לא מספיקים.

<יואב גפני: אני מדבר על ה-100 אלף גג.

<יואב גפני: והגדלנו את ה-100 אלף ל-300 אלף.

<יואב גפני: התהליך הזה של ההגדלה היה תהליך שהוא לא פשוט ועיקרו היה איסור הלבנת הון.

<יואב גפני: זאת אומרת, חשש מאיסור הלבנת הון.

<יואב גפני: יצרנו שני מנגנונים: מנגנון אחד קטום ב-300 אלף, המנגנון השני מבקש פיזור שהוא לגבי בודדים.

<יואב גפני: ולגבי בודדים, נכון לעכשיו, החוק קובע 100 אלף.

<יואב גפני: אבל אנחנו מאפשרים את הדקות הזאת נוכח הדיון המהיר בוועדה והרגולטור.

<יואב גפני: מהשיקול הזה להגיד, רגע, 100 אלף זה פיזור שאולי הוא לא מספיק ויכול להיות שיש מקום לפיזור אחר.

<יואב גפני: לא מצד של הגבלה כזאת או אחרת מצד הפלטפורמה אלא לתת לרגולטור מהשיקולים האלה של הפיזור שאולי הוא מספיק עדין או שהוא לא מספיק לבצע אותו.

<יואב גפני: הביצוע של הדבר הזה יכול להיות לכאן ולכאן.

<דוידה לחמן מסר: קשה לי - - - מה זה הוראה, פתאום אתם אומרים לי - - - ביום אחד לשנות מ-100 ל-70 עכשיו מה אני עושה לצורך העניין?

<יואב גפני: אנחנו לא נותנים הוראה מ-100 ל-70 ביום אחד.

<יואב גפני: אם אנחנו נותנים את זה, אבל את מכירה את זה היטב דידי, אנחנו נותנים לאחר שבחנו את הנושא וכמובן הוצאנו טיוטה בנושא הזה והסברנו אותה ודנו איתכם.

<יואב גפני: זה חלק מהליך מנהלי.

<יואב גפני: המפקח לא נותן הוראות בבוקר אחד והוא לא נותן אותן out of the blue sky.

<דוידה לחמן מסר: אבל - - - להוריד סכום.

<יואב גפני: לא אמרנו שנוריד את הסכום.

<יואב גפני: את אומרת את זה פה סביב השולחן.

<דוידה לחמן מסר: כתוב, כתוב כאן הוראה מפקח זה יכול להוריד - - -

<יואב גפני: יכול בהחלט להיות שהיא תידרש.

<קריאה: אולי יהיו חברות אחרות, לא כולן כמוכם, יהיו עוד חברות אולי נראה - - -

חיים ילין: בשלב זה רק הסוכנות קיימת.

<דוידה לחמן מסר: בשלב זה היא עוד לא קיימת היא נמצאת בהקמה.

חיים ילין: עוד לא קיימת וכמה - - -

רחל עזריה: בואו נשים את זה בתוך זה.

רחל עזריה: בכלל הפלטפורמות חשובות, הפלטפורמה הזו חשובה גם, בטח בימים אלו לחיזוק מערכת היחסים עם יהדות התפוצות וגם לאפשר השקעות בעסקים קטנים ובינוניים בפריפריה, ולכן זה חשוב.

רחל עזריה: אני מבקשת שתחפשו פתרון.

רחל עזריה: לא יכול להיות שלהעלות את הסכום צריך לעבור סדרה שלמה - - -

<יואב גפני: זה אותו דבר.

<ברוך לוברט: עוד פעם, יש סכום אחד, ה-300 אלף הוא מהצד של הלווה, ה-100 אלף הוא מהצד של המלווה.

<ברוך לוברט: לכן אני אומר, אני גם לא הייתי גוזר פרוצדורה ממקום אחד לנושא אחר.

<ברוך לוברט: זה שני נושאים שונים.

<ברוך לוברט: אמנם זה באותו סעיף ושניהם משתמשים - - -

רחל עזריה: אז אתם מדברים על כמה אפשר לתת לאחד הלווים.

<יואב גפני: ללווה אחד.

<דוידה לחמן מסר: אם אני רוצה להגדיל את גובה ההלוואה אפילו לאותו חצי מיליון - - -

רחל עזריה: רגע, אבל למה זה כל כך נורא מבחינתך שאת אומרת לתורמים הפוטנציאליים עכשיו יש הנחיות ואפשר לתת עד 50 אלף ₪ לכל אחד מהפרוייקטים.

<דוידה לחמן מסר: אלף, זה שינוי מאוד מהותי של המערכת - - -

רחל עזריה: לא, אבל אני אגיד לכם למה כי 50 אלף ₪ זה מאוד מעט במונחים של פילנתרופיה.

<יואב גפני: אבל מדברים על 100 אלף.

רחל עזריה: אבל אפשר להקטין.

<יואב גפני: אפשר להקטין בסדר.

<יואב גפני: אבל הקטנה היא לא גחמה של הרגולטור, הקטנה תבוא על רקע.

<יואב גפני: הרגולטור מפרסם הוראות, הוא מפרסם טיוטה, הוא דן עם הגופים, הוא לא - - -

רחל עזריה: אז בואו נראה מה המסלול שעוברים אם רוצים להגדיל את מידת הפיזור בעצם להקטין את הסכום.

<יואב גפני: - - - של פרסום הוראות של המפקח לאחר שסבר שיש מקום להקטין את ה- -

רחל עזריה: את הסכום ולהגדיל את הפיזור.

<יואב גפני: - - את הסכום לבודד - - -

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר.

<דוידה לחמן מסר: אם אני רוצה - - -

רחל עזריה: רגע, שנייה, דידי, תקשיבי, אנחנו דנים בנושא שלך אבל את צריכה לתת לנו לדון.

<דוידה לחמן מסר: זה רק להסביר בעיה.

רחל עזריה: לא, אבל את צריכה לתת לנו לדון, טוב?

רחל עזריה: בבקשה.

<יואב גפני: התהליך הוא כזה: לאחר שסברנו שיש צורך בשינוי מן הסוג הזה אנחנו מפרסמים טיוטה.

<יואב גפני: במקרה הזה למשל הטיוטה רלוונטית רק לגוף אחד, הוא יוזמן, הוא יסביר, אנחנו נזמין את עמדתנו - - -

רחל עזריה: זה לא מייצר איזונים ובלמים בכלל.

<יואב גפני: אני באמת לא מצליח להבין מדוע לא.

<יואב גפני: אני מלכתחילה לא יכול, אני חושב, ככה אנחנו פועלים, כרשות מנהלית לקום בבוקר ולהגיד, אני את ה-100 אלף ₪ מחליט ל-25 ₪.

<יואב גפני: למה?

<יואב גפני: כי ככה בא לי, לא רוצה שהם ילוו יותר, לא רוצה.

<יואב גפני: לא, אני עושה את זה מהשיקולים - - - התהליך שאנחנו עשינו פה הוא תהליך שאנחנו לא נעבור כרגולטור.

<יואב גפני: לא בכמה שבועות של דיונים בעקבות בקשה של גורם מסויים יצרנו תקרה של 300 ואחר כך מחשש הפחתנו אותה לבודד ב-100 בלי דיונים - - - עכשיו, כאשר אנחנו רוצים - - -

רחל עזריה: יואב, האם אפשר לעשות שיש מספר רגולטורים או איזשהי פנייה של הרשות לאיסור הלבנת הון שבעקבותיה עושים את השינוי.

רחל עזריה: שיהיה ברור שיש פה איזשהו תהליך.

<יואב גפני: אבל אני חושש שמה שעולה מן הדברים, מהרעיון הזה, זה שכאילו לנו כרגולטור על הפלטפורמה הזאת יהיו שיקולים "זרים" שהם לא לטובת הלווים.

<יואב גפני: זאת אומרת, מה אני צריך?

<יואב גפני: אני צריך להתייעץ עם הרשות לאיסור הלבנת הון מכוון שאני יכול לעשות את השיקולים האלה רק מן השיקול הזה ומן השיקול הזה בלבד.

<יואב גפני: מדוע?

<יואב גפני: מה הקושי?

<יואב גפני: מה החשש פה?

<יואב גפני: שאנחנו כרגולטור נחשוב שממש עכשיו עשינו במהלך תקופה מאוד מאוד קצרה ולא בחנו לעומק כמו שאנחנו בדרך כלל בוחנים מהסוג הזה.

<יואב גפני: על פני חודשים אנחנו בוחנים שינוי מהסוג הזה של 100 אלף ₪ שהכרענו בו.

<יואב גפני: עכשיו סביב שולחן הוועדה במהלך תקופה קצרה אם אנחנו נרצה להוריד את ה-100 אלף ₪ האלה לכל סכום אחר שאני לא יודע מה הוא, אין שום בחינה כזאת בעת הזאת אז בוודאי שאנחנו נעשה את זה לאחר שבחנו את הנושא לעומקו ודנו עם הגורמים הרלוונטיים כמו שאנחנו עושים בכל דבר ועניין.

<דוידה לחמן מסר: קודם כל אני לא חושבת שזו יכולה להיות הוראה לכל הפלטפורמות.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר.

<דוידה לחמן מסר: נניח שיש שתי פלטפורמות חברתיות.

<דוידה לחמן מסר: אחת בעייתית ואחת לא.

<דוידה לחמן מסר: היעלה על הדעת שבגלל שיש פלטפורמה אחת בעייתית להוריד לשתיהן.

<דוידה לחמן מסר: אז לכן הביטוי שעליו הורה המפקח הוא לא ברור.

<דוידה לחמן מסר: המפקח על שוק ההון טוען שכל הוראה שלו היא לא הוראה פרטנית.

<דוידה לחמן מסר: אז אם ההוראה פה היא הוראה כללית אז על אחת כמה וכמה שצריך ועדה.

<דוידה לחמן מסר: בדיוק כמו שאישרתם אותה ברישא וכבר לא חזרתי להתווכח עם עורכת דין ורד קירו.

<דוידה לחמן מסר: אתם רוצים ועדה, שתהיה ועדה.

<דוידה לחמן מסר: אני אמרתי את דבריי, זאת תפיסתי לגבי הרגולציה.

<דוידה לחמן מסר: אם אישרתם את הוועדה, מקום שרוצים להקל על הפלטפורמה לקבל הלוואה, לתת הלוואה גדולה יותר לעסק קטן, אתם דורשים אישור ועדת הכספים, על אחת כמה וכמה אם אתם רוצים קביעה שתקשה על הפלטפורמה לקבל כספים תשאירו את ועדת הכספים אבל לחלופין אם זה הוראה פרטנית לאחר שניתנת הזדמנות נאותה לבעל הפלטפורמה להגיב.

<דוידה לחמן מסר: אני לא מבינה את הדבר הזה.

רחל עזריה: זה בסדר מבחינת

רחל עזריה: כם שזו הנחיה פרטנית?

<יואב גפני: לא.

<קריאה: אנחנו לא נתנגד לוועדת כספים גם לפיזור.

רחל עזריה: בסדר, הם מתנגדים לוועדת כספים לפיזור.

<קריאה: אנחנו לא.

רחל עזריה: תתייחסו להצעה, לעניין שזה יהיה פרטני.

<יואב גפני: הוראות שאנחנו מוציאים כרגולטור - - -

רחל עזריה: פרטני או כללי?

<דוידה לחמן מסר: אם זה כללי אני - - -

רחל עזריה: לא, לא, אז נעשה את זה שאפשר פרטני או כללי.

רחל עזריה: מה שאת אמרת, שלא יכול להיות שתהיה פלטפורמה אחת שבה יש בעיות או שיש איזשהי מורכבות לא יכול להיות שבגלל זה יחילו על כולם.

רחל עזריה: בזה אני מסכימה.

רחל עזריה: אני מסכימה שלא יכול להיות שהחוק מחייב אתכם בהנחה שיקומו ארבע פלטפורמות כאלה בעשור הקרוב.

רחל עזריה: כרגע לא יכול להיות שהחוק מחייב אתכם - - -

<ברוך לוברט: החוק לא מחייב אותם.

<ברוך לוברט: למה החוק מחייב אותם.

<ברוך לוברט: החוק מחייב אותנו לתת הוראות.

<ברוך לוברט: אנחנו לא נותנים הוראות פרטניות בדרך כלל אלא במצבי קיצון.

<ברוך לוברט: אנחנו נותנים הוראות לכלל השוק.

<ברוך לוברט: ההוראות שאנחנו נותנים לכלל השוק הן הוראות לפי מאפיינים של גופים.

<ברוך לוברט: לא לפי גוף ספציפי כזה או אחר.

<ברוך לוברט: אז גם בסיטואציה שכביכול - - -

רחל עזריה: אבל אם זה גוף שבו יש בעיה אז אפשר לומר - - - רק עליו.

<ברוך לוברט: אז המאפיינים שלו, אנחנו נזהה את המאפיינים שלו - -

רחל עזריה: לא, אבל זה לא רק מאפיינים.

<ברוך לוברט: - - כן, אנחנו נזהה את המאפיינים, ככה רגולציה עובדת בישראל.

<ברוך לוברט: אנחנו מזהים מאפיינים של גוף מפוקח ואנחנו נותנים הוראות למאפיינים האלה.

<ברוך לוברט: אנחנו לא נותנים גוף הוראות לפי שם של כזה גוף או אחר.

<ברוך לוברט: אז אם זיהינו, יש שתי פלטפורמות נניח, בשוק תיאורטי שיש רק שני גופים מפוקחים אנחנו גם אם יש רק שני גופים מפוקחים לא נותנים, בדרך כלל ההוראות שלנו הן לא הוראות לגוף עם שם ספציפי.

<ברוך לוברט: אנחנו מזהים את המאפיינים והגוף הזה צריך - - -

<דוידה לחמן מסר: לכל עורך פלטפורמה הזאת יש שר או יש שר ואישור ועדה.

<דוידה לחמן מסר: אני באמת חוששת, דווקא בגלל שמדובר בהוראה כללית, ו - - - אותה מטעמי הלבנת הון ש- - - שיכנס הם לא מוכנים להתכנס.

<דוידה לחמן מסר: אני לא יכולה להיות - - -

<ברוך לוברט: אפשר לשמוע את העמדה של הרשות לאיסור הלבנת הון, הם סבורים שצריך 20 אלף ₪ אז בואו נוריד ל-20 אלף ₪.

רחל עזריה: סליחה, אני מצטערת, אף אחד מכם לא ברשות דיבור.

רחל עזריה: איך זה נהיה אמוציונאלי כל כך?

רחל עזריה: בבקשה, כן, הרשות לאיסור הלבנת הון.

<תמר ולדמן: תודה.

<תמר ולדמן: רק רציתי להגיד שמבחינתנו, דיברתי בישיבה הקודמת על עניין הסיכון, העמדה של גורמי המקצוע ברשות לאיסור הלבנת הון הייתה שהפיזור צריך להיות עוד הרבה יותר נמוך.

<תמר ולדמן: דובר בזמנו על סכום של 20 אלף ₪, אחר כך על 50 אלף ₪.

<תמר ולדמן: זאת אומרת, גם מבחינתנו נעשתה פה פשרה לטובת ה-100 אלף ₪ כדי לקדם את הדיונים בוועדה בצורה המהירה ביותר.

<תמר ולדמן: מדובר בתחום שהוא חדש, מבחינתנו זה תחום בסיכון גבוה, הסברתי בישיבה הקודמת למה.

<תמר ולדמן: כרגע אנחנו מכירים את החברות שקיימות, יכולות להיות גם חברות חדשות שאנחנו לא מכירים, יכולים להיות מאפייני סיכון שהם חדשים או טיפולוגיות חדשות שאנחנו נזהה להלבנת הון גם בארץ וגם בעולם, ולכן מבחינתנו זה תנאי מהותי שיהיה - - -

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: אני יכולה לומר לך דידי מה אני חושבת?

רחל עזריה: אני חושבת שהפלטפורמה הזו זו לא הדרך הרגילה שאנחנו רגילים לתרומות ולפילנתרופיה.

רחל עזריה: וחלק ממה שהתורמים יצטרכו לעשות זה להתרגל לזה שהם מפזרים את התרומות.

רחל עזריה: עכשיו בעצם הבקשה שלך שיהיה סכום גדול יחסית שיהיה אפשר לתרום לאדם ספציפי - -

<דוידה לחמן מסר: להלוות.

רחל עזריה: - - להלוות בסדר, היא קצת חריגה לקונספציה של הפלטפורמות.

רחל עזריה: זה בעצם המתח שהוא נהייה אמונציונאלי לעתים שאנחנו כל פעם נתקלים בו.

רחל עזריה: גם העובדה שזה לא אנונימי, שזה חריג ביחס לפלטפורמה ובעצם גם הדרישה שלא יהיה צריך פיזור גדול.

רחל עזריה: שני מכמה ערכים מרכזיים בפלטפורמה זה אפשרות שההלוואות הן אנונימיות ושיש פיזור גדול, זו השיטה בסוף.

רחל עזריה: לכן אני חושבת שיש פה איזשהו ניסיון קצת לרבע מעגל שאנחנו מגיעים לתקרה של היכולת שלנו לעשות את זה, ולכן אין מה לעשות, ברגע שיש פה אין אנונימיות - - -

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר משהו גברתי.

<דוידה לחמן מסר: אין אנונימיות אבל יש גילוי שלם גם של המלווה.

<דוידה לחמן מסר: הרי המלווה גם גלוי לכן - - -

רחל עזריה: אבל זו השיטה של הפלטפורמה.

רחל עזריה: זו השיטה.

<דוידה לחמן מסר: אז לכן אני אומרת.

<דוידה לחמן מסר: אם קרן שוסטרמן רוצה להלוות 100 אלף ₪ על גבי הפלטפורמה לעסקים בנגב אז מחר יגידו, לא, רק 50 ?

רחל עזריה: היא תוכל לתרום למגוון עסקים בנגב.

<דוידה לחמן מסר: לא, היא לא תוכל.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר נקודה.

<דוידה לחמן מסר: הפלטפורמה הזאת היא לא לתרומות - - -

רחל עזריה: היא להלוואה.

רחל עזריה: אבל היא תוכל להלוות - - - אבל דידי תקשיבי, אני מכירה את עולם הפילנתרופיה, יש פה אתגר, בגלל השיטה את תצטרכי להסביר לתורמים שזו שיטה אחרת.

רחל עזריה: אנחנו לא יכולים - - -

<דוידה לחמן מסר: - - - בהודעה של חצי שנה מראש.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להסביר איך אנחנו נערכים.

<דוידה לחמן מסר: זה מסובך להערך.

<דוידה לחמן מסר: הרי אם מחר, סתם לצורך העניין, אנחנו מאפשרים לקרנות לתרום.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו גם עושים סוג של solicitation.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו הולכים לארצות הברית, מציעים את הסכומים האלה.

<דוידה לחמן מסר: נניח, לצורך העניין, תוך 45 יום מודיעים לנו שהסכום פחת ל-20 אלף ₪.

<דוידה לחמן מסר: אנחנו בכלל לא נערכים לזה.

<דוידה לחמן מסר: זה פוגע לנו בכל המודל העסקי.

<דוידה לחמן מסר: אז לכן מה שאני מבקשת, כשביקשנו את אישור הוועדה במקרה הזה וכבר - - -

רחל עזריה: דידי, תקשיבי, כשאתם תסבירו לתורמים אתם תאמרו להם - - -

<דוידה לחמן מסר: לא בטוח שנוכל.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להגיד - - -

רחל עזריה: בטח שאתם תוכלו.

רחל עזריה: אתם תסבירו להם - - -

<דוידה לחמן מסר: אם אנחנו צריכים להיות במצב של אפילו 45 יום, אפילו 90 יום - - -

רחל עזריה: 45 יום נותנים לזה - - -

<יואב גפני: 45 יום זה הרבה מעל ומעבר לזמן שיעבור בין טיוטה לבין המועד שבו רק תכנס לתוקפה וגם יש עניין של תחילה.

<יואב גפני: אני חושב שאלה מגבלות זמנית שהן ממש - - -

רחל עזריה: אבל אומרת דידי אני צריכה - - - קודם כל מה קורה עם מי שכבר- - -

<יואב גפני: לא חל.

רחל עזריה: זה לא חל.

רחל עזריה: אז זה רק קדימה.

<יואב גפני: נתנו הלוואה, נתנו הלוואה.

<דוידה לחמן מסר: אבל אנחנו עושים solicitation הוא כבר הסכים לתת הוא רק לא עשה את הפעולה - - -

רחל עזריה: כמה זמן מרגע שהוא הסכים אנחנו יכולים לפתור את העניין הזה.

<יואב גפני: מרגע שיוצאת טיוטה שהיא עדיין לא תהיה - - - אנחנו מדברים על נושא תיאורטי לחלוטין - - -

רחל עזריה: תיאורטי לחלוטין, זה בסדר, אנחנו שם.

<יואב גפני: כי אנחנו לא בוחנים עכשיו את האפשרות להוריד את התקרה.

רחל עזריה: נכון.

<דוידה לחמן מסר: נכון.

<דוידה לחמן מסר: תוותרו על הורדה.

רחל עזריה: דיי, נו דידי, זה לא יעבוד.

רחל עזריה: את מנסה, זה לא מצליח, בואי נתקדם לשלב הבא.

<דוידה לחמן מסר: - - - זה נשאר כי אנחנו מכבדים את היועצת המשפטית ואנחנו מבינים - - -

רחל עזריה: דידי, אני חוזרת ואני אומרת, אני מבינה את הקושי פה אבל זה משנה את עולם הפילנתרופיה.

רחל עזריה: לא ה-100 אלף ₪, השיטה הזו משנה את עולם הפילנתרופיה.

רחל עזריה: קצת קשה לנו לראות - - -

<דוידה לחמן מסר: אז תתנו לי 60 , ביקשתי 45 יום - - -

רחל עזריה: רגע, שנייה, אבל לפני כן, השיטה הזו משנה את עולם הפילנתרופיה, זה בעצם מה שקורה.

רחל עזריה: כי קרן שוסטרמן שתרצה להלוות, ואנחנו מאוד מכבדים את לין שוסטרמן, היא תוכל להלוות למספר עסקים קטנים בנגב.

<דוידה לחמן מסר: עד 100 אלף ₪ לעסק בלבד.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: כי הנחת העבודה היא שזה לא יהיה רק מלין שוטרמן, מקרן שוסטרמן, אלא יהיה מעוד קרנות.

רחל עזריה: זו שיטה אחרת.

רחל עזריה: וגם קרן שוסטרמן תתן למספר מוקדים.

רחל עזריה: זו ההנחה.

רחל עזריה: זו השיטה.

רחל עזריה: השיטה משתנה.

רחל עזריה: זה אחרת ממה שאנחנו רגילים לסכומים גדולים יחסים שמגיעים לארגון והארגון בסופו של דבר מחלק את זה לכל מיני פרוייקטים.

רחל עזריה: עכשיו בבקשה מה הפתרון שאתם מציעים, בבקשה תקלו עלינו.

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה רק מילה אחת.

<דוידה לחמן מסר: כל הפלטפורמות האחרות אין הגבלה של סכום האשראי של אף אחד.

<דוידה לחמן מסר: כולם יכולים - - -

רחל עזריה: כי יש אנונימיות.

רחל עזריה: אבל השיטה של פילנתרופיה דורשת שלא תהיה אנונימיות ואני מבינה את זה.

<דוידה לחמן מסר: הבנתי, זה השקעה חברתית שמחייבת שלא תהיה - - -

רחל עזריה: נכון, אני מסכימה איתך.

<דוידה לחמן מסר: אז תתנו לי פרק זמן של התארגנות.

<דוידה לחמן מסר: לא ביקשתי 90 יום, ביקשתי 45 ימים.

רחל עזריה: בבקשה, מה אתם, איך - - -

<יואב גפני: אז אני אומר, בדרך כלל המועד שעובר מהרגע שאנחנו הוצאנו טיוטה עולה על 45 יום ובדרך כלל עולה גם על 60 יום ולוקח חודשים עד שטיוטות הופכות להיות לחוזרים.

<יואב גפני: זה אומר ש- -

רחל עזריה: שמרגע שיצאה הטיוטה - - -

<יואב גפני: - - במצב דברים כזה אתם תמצאו במצב שבו יש טיוטה ברקע ובתוך התהליך הזה כאשר יש טיוטה שאתם יודעים שצפויה לרדת התקרה אז אתם יכולים להערך למצב דברים כזה.

<יואב גפני: לא יהיה מצב שבו אנחנו יום אחד נופלים לכם על הראש ואומרים תורידו את ה-100 אלף ל-20.

<דוידה לחמן מסר: גברתי שיודעת מה זה פילנתרופיה וכמה קשה לשכנע תורם להשקיע, אני רוצה לומר שאני צריכה 45 יום מיום מתן ההודעה ואני אסביר גם למה.

<דוידה לחמן מסר: הוא פרסם את הטיוטה להוריד לי ל-30.

<דוידה לחמן מסר: התחלנו מגעים, הוא הסכים להעלות לי ל-40.

<דוידה לחמן מסר: עוד לא ראיתי מה סכום הפתרון.

<דוידה לחמן מסר: פתאום הוא מוציא לי את הטיוטה 35.

<דוידה לחמן מסר: אני צריכה להודיע, אני צריכה להערך.

<דוידה לחמן מסר: תנו לי בבקשה מועד של 45 יום מיום קבלת ההודעה עד לביצוע - - -

<יואב גפני: אני הייתי מצפה מפלטפורמה שיודעת שיש בעיה ולא לשווא נמצאת בדיונים כי החלטתי שאני מוריד, זה תיאורטי לחלוטין, את ה-100 אלף ל-30 אלף מסיבות שאני יודע להסביר אותן שכשהיא נמצאת עכשיו מעבר לים ומנסה לגייס תרומות אז היא מבינה שהיא נמצאת במצב שבו היא נמצאת ב-30%, היא יכולה לשאת את הדבר הזה.

<יואב גפני: היא לא תגייס ב-100, היא תבין איפה היא נמצאת.

<דוידה לחמן מסר: הוראת תחילה חיונית כדי שאני אוכל להערך מיום הגבייה שלו.

<דוידה לחמן מסר: לא יכול להיות שביום ה-1 בינואר אחרי שהוא פרסם טיוטה על 40 הוא פתאום מודיע לי 30.

<דוידה לחמן מסר: לא יכול להיות דבר כזה.

<דוידה לחמן מסר: או פרסם הודעה על 40 אני לא יכולה - - -

רחל עזריה: אתה לא יכול לתת 30 יום, למה מה הבעיה, תסביר מה הבעיה?

<דוידה לחמן מסר: אני רוצה להציע הצעה - - - אני רוצה רק הורדה.

<דוידה לחמן מסר: אין לי בעיה העלאה, אני ביום ההעלאה אסתדר.

<דוידה לחמן מסר: ברור שאם אתה בא להוריד - - -

רחל עזריה: בסדר, דידי, לא חשבנו שביום ההעלאה לא תסתדרי זו לא באמת הצעת פשרה.

רחל עזריה: מה אתה מציע?

<דוידה לחמן מסר: - - - מה אתה מתעקש.

<יואב גפני: אני אסביר למה אני מתעקש.

<יואב גפני: מכוון שיש לאורך החוק הארוך הזה כמו חוקים אחרים שלנו כרגולטור לא מעט הוראות שההשלכה שלהן על המפוקחים היא לאין ערוך גדולה מן ההשלכה של ההוראה הזאת.

<יואב גפני: גם על המפוקחים וגם על מקבלי השירותים.

<יואב גפני: מכוון שאין מקבילה לזאת, מכוון שיש לנו תהליך מנהלי תקין שבו אנחנו מוצאים הוראות של הממונה אני לא רואה שום סיבה שבמקרה הנקודתי הזה שהשלכתו אינה שונה מכל ההוראות של הממונה שפרוסות לאורך החוק הזה היא הרבה יותר נמוכה - -

<דוידה לחמן מסר: אני אסביר למה.

<דוידה לחמן מסר: אני יש לי - - -

<יואב גפני: - - לא אומר שבאופן אישי על הפלטפורמה הזאת ההשלכה היא לא יותר גדולה.

<יואב גפני: אבל בהחלט לא באופן כללי.

רחל עזריה: אתה אומר זו שיטת העבודה שלנו ואתה אומר - - -

<יואב גפני: אני חושב שזו דרישה לא הוגנת לשנות עבודה יסודית של רגולטור על פני כל החוזרים שלו בנקודה מסוימת.

רחל עזריה: דידי, אני חייבת לומר לך, נחה דעתי.

רחל עזריה: נחה דעתי כי ברגע שאתם יודעים - - -

<דוידה לחמן מסר: מה אנחנו יודעים?

<דוידה לחמן מסר: הוא פרסם טיוטה, אני רוצה להסביר את ההוראה, הוא פרסם טיוטה על 40, היינו איתו במשא ומתן, ביקשנו ממנו להעלות את זה ל-50 לצורך העניין, נתנו לועדה, יצאנו כל אחד לדרכו, בדיוק כמו עם ה - - - של הרשות לניירות ערך והבנו שזה הולך להיות 50.

<דוידה לחמן מסר: בסוף הוא חוזר ל-40.

<דוידה לחמן מסר: לא נערכנו, לא תתני לנו זמן להערך?

<דוידה לחמן מסר: אני לא מבינה.

<דוידה לחמן מסר: רגולטור חייב לתת זמן למפוקח להערך לשינוי הכללים.

<דוידה לחמן מסר: אני מצפה ששינוי הערכות לא יהיה מידי - - -

רחל עזריה: אבל דידי, אומרים לך שרגולטור - - -

<דוידה לחמן מסר: לא, אבל מה הטיוטה, סליחה גברתי, את לא שמת לב מה שחברי אמר - - -

רחל עזריה: אני שמתי לב היטב.

רחל עזריה: אני אומרת מה שחברי אמר, מה שיואב גפני אמר זה שככה נוהגים עם כלל הרגולציה - - -

<דוידה לחמן מסר: לא, גברתי, זה לא מדוייק.

<דוידה לחמן מסר: סליחה, אם יורשה לי לגבי חברי אני מכירה הרבה מאוד הוראות של הרשות לשוק ההון שהיא כותבת יום תחילה.

<דוידה לחמן מסר: אז כמו שהיא כותבת בהוראה יום תחילה אני רוצה להיות בטוחה.

<דוידה לחמן מסר: תראי, גברתי, אני מפעילה פלטפורמה אינטרנטית, אני מבוססת על אנשים שבאים לבקש הלוואות, אני עושה סוליסיטטיב בארצות הברית.

<דוידה לחמן מסר: פתאום בראשון בינואר הוא מודיע לי, תורידי את הסכום לחצי.

<דוידה לחמן מסר: אז אין לי למי לגייס מלווים, האיש לא יקבל את ההלוואה והאמון שבפלטפורמה שלי ירד.

<דוידה לחמן מסר: אז לכן כל מה שאני מבקשת זה זמן הערכות.

<דוידה לחמן מסר: אני חושבת שזה דבר הוגן.

רחל עזריה: אומרת עורכת הדין דידי לחמן מסר שיש מקומות שבהם יש את הזמן.

<יואב גפני: הדברים שאומרת פה עורכת דין דידי לחמן מסר הם פשוט יש טעות ביסוד של ההתייחסות על הממונה על שוק ההון לכל אורך החזית מכוון שאת מדברת על הוראות שאנחנו מוציאים אותן, אני מוציא אותן שנים ארוכות, אני דן עם גופים מוסדיים במשך שנים על הוראות שלנו וכאשר אנחנו מוציאים הוראות, כמעט כל הוראה כזאת, וההוראות שההשלכות שלהן רחבות, אני שב ואומר, לאין ערוך מן ההוראה מהסוג הזה.

<יואב גפני: זה הוראות שבהן גופים מוסדיים פונים אלינו וגופים מפוקחים אחרים מכל הסוגים, פונים אלינו ואומרים, חברים, אנחנו צריכים להערך, זה לא סביר, אנחנו עובדים בצורה כזאת, אנחנו עובדים בצורה אחרת ואז יש לנו הוראות תחילה.

<יואב גפני: יש מקומות שבהם אנחנו סבורים שההוראה היא כל כך חשובה וההערכות הדרושה היא לא כזאת מרשימה, ולכן אנחנו מחילים את ההוראות תוך תקופה קצרה.

<יואב גפני: ויש הוראות שבהן זה לא כצעקתה.

<יואב גפני: ולכן אנחנו פורסים את זה.

<יואב גפני: אפשר לעבור על פני החוזרים שלנו, כמעט בכל אחד מהם יש הוראת תחילה ואנחנו כנראה נחיל גם במקרה הזה.

יגאל גואטה: - - - לפרוטוקול?

רחל עזריה: כן.

יגאל גואטה: אני לא מבין כלום מה הם אומרים.

רחל עזריה: הסיפור הוא כזה אני אסביר לך בשלושה משפטים.

רחל עזריה: יש את הסכום של הפיזור, בתוך ה-300 אלף כמה כסף מותר להלוות לאדם ספציפי.

רחל עזריה: אז כרגע זה 100 אלף ₪.

רחל עזריה: על פי הנוסח אם רוצים לשנות את הסכום נניח להגדיל שאפשר יותר מ-100 אלף ₪ ללווה ספציפי או פחות או להקטין את הסכום ולתת ליותר אבל סכומים קטנים יותר זה בהחלטה של רשות שוק ההון לעשות את השינוי הזה.

רחל עזריה: אומרת עורכת דין דידי לחמן מסר, כשאני עובדת מול תורמים מחו"ל, מיהדות התפוצות - -

יגאל גואטה: זה שונה מכל הפלטפורמות האחרות.

רחל עזריה: - - נכון, הסיפור הזה מיוחד רק לפלטפורמה הזו.

רחל עזריה: כשאני עובדת מול תורמים אני באה ומשכנעת אותם לשים כסף.

רחל עזריה: אם אפשר לשנות בלי לתת לי התראה אז אני מאבדת אמינות או את מערכת היחסים שלי מול אותם תורמים.

יגאל גואטה: שאז מה יקרה?

רחל עזריה: אתה אומר אפשר לתת 50 אלף ₪ לכל אחד, הם סגרו 50 אלף ₪.

רחל עזריה: תוך כדי המשא ומתן משתנים הכללים ואז הוא מגלה שהוא לא יכול לתת 50 אלף ₪ וחוזרים אליו ואומרים - - - אתה בעצם יכול לתת - - - רק 50 אלף ₪ לכל אחד - - -

<דוידה לחמן מסר: אבל אז אין לי הלוואה גברתי, אין לי הלוואה, אני לא יכולה להלוות לעסק.

יגאל גואטה: אז הוא יתן 30 ליותר אנשים.

<יואב גפני: בדיוק.

<יואב גפני: הוא יתן פחות ליותר אנשים.

חיים ילין: דידי, יש לי רעיון בשבילך.

חיים ילין: את לא תקחי אותו כי את נעולה אני רואה.

חיים ילין: אבל יש לי רעיון.

חיים ילין: אל תתני 100 אלף ₪.

חיים ילין: תתני משניים, בסדר, קחי עכשיו שני אנשים, קבוצה, 600 אלף ₪, בסדר?

<דוידה לחמן מסר: אסור לי.

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: משניים.

רחל עזריה: דידי תקשיבי - - -

<דוידה לחמן מסר: אסור לי גברתי, אסור לי.

<דוידה לחמן מסר: 100,001 הוא אסור לי - - -

רחל עזריה: 300 אלף סך הכל מכל אחד מה שאומר - - -

<ברוך לוברט: 300 אלף ללווה - - -

רחל עזריה: ללווה אז זה מה שאנחנו אומרים.

חיים ילין: אבל תקחי - - -

<דוידה לחמן מסר: לא, אסור לי לקחת.

רחל עזריה: למלווה 300 אלף והלווה - - -

<דוידה לחמן מסר: לא, לא, לא גברתי, סכום ההלוואה המקסימלי שלי הוא 300 - -

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: סליחה.

רחל עזריה: סכום ההלוואה הוא 300 ואתה יכול לתת - - -

<דוידה לחמן מסר: - - וסכום ההלוואה של המלווה של מי שרוצה להלוות, של המלווה, הוא 100, אז אני צריכה בעצם ששה.

<דוידה לחמן מסר: אתה אומר תהיי חכמה אל תלכי אל ה-100 תקחי ששה.

<דוידה לחמן מסר: ואם הוא יוריד לי מחר יותר.

<דוידה לחמן מסר: זאת אומרת אני בסד - - -

חיים ילין: לא.

חיים ילין: אז תפצלי.

חיים ילין: זה מה שאני מנסה להגיד לך.

חיים ילין: תתני משני אנשים לאותו בנאדם - - -

רחל עזריה: אנחנו נסגור פה.

רחל עזריה: תודה.

<דוידה לחמן מסר: חבל לי - - -

רחל עזריה: בסדר, אבל תשמעי דידי זה אנחנו, הבקשה שלך - - -

<דוידה לחמן מסר: גם אישרתם את הוועדה, גם נשארה הוועדה להגדלת הסכום - - -

רחל עזריה: וגם הגדלנו את הסכום ל-300 אלף וגם הכנסנו פה ויש גם את העסקים וגם ה-20 אלף עלה ל-100 אלף.

רחל עזריה: את הגעת, את עשית עבודה מצויינת.

רחל עזריה: לא, באמת, הצלחת פה להכניס פלטפורמה שאף אחד לא ידע איך לאכול אותה, עשית את העבודה לאורך כל העבודה של החוק ובסדר פה אנחנו לא מצליחים לצאת ראש, ולכן אנחנו נוותר ונמשיך הלאה.

רחל עזריה: בבקשה, הרשות לניירות ערך.

<שרה קנדלר: בסדר דיברתי עם שמוליק זו הייתה באמת אי הבנה אצלנו אז אנחנו מוחקים את סעיף קטן א'.

רחל עזריה: נו סגרנו מיליון תקשיבו.

חיים ילין: כבר חשבתי ש- - -

רחל עזריה: לא, לא, הכל טוב, בסדר.

<שרה קנדלר: מבחינת הנוסח רק צריך למחוק את א' ו-ב' יהיה א' אבל לשנות בו זה צריך להיות: "התמורה שהתקבלה בהצעה" במקום כאמור - - -

רחל עזריה: רגע, באיזה סעיף אנחנו?

<שרה קנדלר: בעמוד 20 בתיקון לחוק ניירות ערך.

<שרה קנדלר: בסוף בסוף.

<שרה קנדלר: ב-4ב' צריך למחוק את א', ב' יהפוך להיות א'- - -

חיים ילין: זה היה הסיכום.

חיים ילין: הרי אנחנו אמרנו עליו שאם הוא יורד מהמיליון - - -

רחל עזריה: נכון, זה היה הסיכום, עבדנו קשה בשביל הסיכום הזה.

<שרה קנדלר: לא, לא, אבל לכן גם הוספנו בסיפא של מה שהיה ב' הופך להיות א' זה "בחישוב סכומי התמורה יובאו בחשבון סכומי החוב שהוצעו וטרם נפרעו" זאת אומרת אם הם פרעו הוא יכול עוד נכון?

רחל עזריה: עד מיליון.

רחל עזריה: תמיד עד מיליון.

<שרה קנדלר: אז רק בגלל שמחקנו את א' צריך עכשיו לכתוב התמורה שהתקבלה בהצעה במקום כאמור לכתוב בהצעה "לגיוס חוב מהציבור" - - -

רחל עזריה: אז אין הכצעקתה, זאת אומרת הכל בסדר.

<שרה קנדלר: זה בסדר גמור.

<שרה קנדלר: אנחנו רק מבקשים, וזה מה שהיה השיחה שלכם מאתמול, שהתיקון הזה, הסכומים ייקבעו רק בחוק לניירות ערך ושלא תהיה כפילות של קביעת הסכומים גם בחוק הזה וגם בחוק ניירות ערך ואז יווצר מצב של פער - - -

רחל עזריה: מה זה אומר?

<שרה קנדלר: שיש הפניה בחוק השירותים ה- - - הפניה לחוק ניירות ערך.

<ברוך לוברט: התיקון של ה-500 אלף ₪ צריך לבוא גם בעמוד 2.

<ברוך לוברט: התיקון המגביל שיש בלווה צריך לבטל גם את פסקה א' - סך האשראי שקיבל לא יעלה על 500 אלף ₪.

<ברוך לוברט: אנחנו לא חושבים שזה מיותר.

<שרה קנדלר: לא אבל אפשר להפנות לחוק ניירות ערך.

רחל עזריה: בואו נבין מה העניין.

<ברוך לוברט: אני אומר שההשמטה של ה-500 אלף ₪ ככל שזה מוסכם על הרשות לניירות ערך צריך לבוא לידי ביטוי גם בעמוד 2 בהגדרה של לווה.

<ברוך לוברט: אנחנו כן חושבים שנכון שהסכום של המיליון ₪ שנשאר בהגדרה של לווה יופיע גם בחוק שלנו כדי שהגופים שמפוקחים על ידינו יידעו עד איזה סכום הם יכולים- - -

<שרה קנדלר: הם יידעו.

<שרה קנדלר: הם יודעים - - - חוק ניירות ערך - - -

רחל עזריה: רגע, מה החשש, שרה תסבירי לי מה החשש.

<שרה קנדלר: זו כפילות מיותרת.

<שרה קנדלר: בחקיקה תמיד זו טכניקה מקובלת שמפנים מחוק אחד לחוק אחר ולמה לכתוב את אותו דבר פעמיים ואז יכול להווצר באיזה יום מן הימים פער - - -

<ברוך לוברט: אז אני מציע שהסכומים יהיו רק בחוק שלה וההפניה תהיה רק ב- - - אפשר גם להפנות מהחוק - - -

רחל עזריה: אבל מה אכפת לך אם זה כתוב בשניהם ואז - - -

<ברוך לוברט: נכון.

<שרה קנדלר: ואז החשש דווקא לבלבול.

<שרה קנדלר: הוא אומר שזה יותר פשוט, בעיני זה יותר מורכב, יכול להביא למורכבות, יכול להביא את החוקים למקומות שונים.

רחל עזריה: מה שפרופסור האוזר אמר לי אתמול שיש רצון שבעצם רשות שוק ההון תוכל לשנות את הסכום, לתת לה את הכוח לשנות את הסכום בלעדיכם.

רחל עזריה: עכשיו זה אמרתי שלא יקרה, זה לא בסיכום שלנו.

רחל עזריה: הסיכום הוא מיליון, זה הסיכום.

רחל עזריה: אבל אני מבינה - - -

<ברוך לוברט: אין שום מנגנון בחוק שמאפשר לשנות, אני מזכיר.

רחל עזריה: אז מה החשש, באמת מה הבעיה, יהיה כתוב בשניכם וזהו, נו פשרה מפ"מניקית.

<שרה קנדלר: זה יכול - - - במקום אחד ולא - - -

רחל עזריה: מה את רוצה שלא יהיה כתוב באף אחד מהם?

<שרה קנדלר: לא, שתהיה הפניה.

<שרה קנדלר: זה כל הזמן קורה בחקיקה.

רחל עזריה: אתם רוצים שיהיה כתוב בשניהם והפניה בשניהם.

<ברוך לוברט: לא, יש, גברתי, זה מה שיש, זה מה שעשינו.

<ברוך לוברט: יש את הסכום בשניהם ויש הפניה בשניה לחקיקה השנייה כדי שלא ישנו אחד - - -

רחל עזריה: זה נשמע לי כמו MOU.

רחל עזריה: כולם מסכימים וזהו.

<שרה קנדלר: אין סיבה אמיתית שזה יופיע בשני חוקים.

<שרה קנדלר: עושים הפניות כל הזמן.

רחל עזריה: אני לא רואה, תראי, ההסכם, מה שסיכמנו בעינו עומד.

רחל עזריה: אין פה הפרה בשום תג של הסיכום וזה היה מאוד חשוב שאנחנו לא, אף אחד פה לא, למרות שהיו אנשים שאמרו נעלה את הסכום, שום דבר.

רחל עזריה: מה שסיכמנו עומד.

רחל עזריה: האם זה פה או שם או בשניהם?

רחל עזריה: עזבי, לא נראה לי - - - טוב, התייחסויות נוספות?

<לירון מאוזנר: התיקון של סעיף 38 ה' "וכל מי שעוסק מטעמו בניהול כספי המלווים", עמוד 9, ההוספה של "לכל מי שעוסק מטעמו בניהול כספי המלווים" זה משהו שהוכנס בפסקה של - - - אני פשוט לא בטוחה שזה המיקום הנכון.

<לירון מאוזנר: דיברת על החיובי אמון והשקידה לא על ה- - -

<ורד קירו זילברמן: לא, דיברתי על הנושא של הנושא משרה ומי מטעמו.

<לירון מאוזנר: בחשבון, בניהול כספים, לא בחיובי - - -

<ורד קירו זילברמן: כן, כן, כן שהנושא של הנאמנות, חובות הנאמנות חלים על הפלטפורמה אבל עלתה השאלה גם לגבי נושא משרה ומי מטעמה.

<ורד קירו זילברמן: אז זה הנוסח שבסופו של דבר האוצר רצה להכניס.

<לירון מאוזנר: אוקיי.

<לירון מאוזנר: בסדר, אני הבנתי שאת מדברת על 50 ב'.

<לירון מאוזנר: פשוט ככה זה גם בחוק קופות הגמל.

<לירון מאוזנר: דבר נוסף על ההחרגה של לקוח מההגדרה של לקוח חוק הבנקאות שירות ללקוח.

<לירון מאוזנר: אז אנחנו כן מבקשים עוד לבדוק האם ההחרגה הזאת היא לא רחבה מדיי כי בעצם היא אומרת ששום הוראות שקשורות לתאגיד בנקאי לא יחולו על לקוח ואני רוצה לוודא שזה לא משאיר פרצות למשל בנושא של אם הבנק גובה בעצמו מהלווה אחרי שנניח הוא קיבל את פרטי הזיהוי של הלווה צריך להיות ברור שהחובות שחלות עליו כתאגיד בנקאי עדיין חלות עליו כמי שגובה את זה מהלווה באופן ישיר.

<לירון מאוזנר: וגם שצריך להיות בעיני תיקון דומה, איזה תיקון שלא נחליט פה, לגבי מי שבעל רישיון למתן אשראי.

<לירון מאוזנר: גם אם הוא פועל באמצעות הפלטפורמה הוא גם צריך להיות מוטרד מאותן חובות מילוי או - - - אם הלכתם על השיטה של לתקן כל מלווה בחוק שלו אז צריך להוסיף פה גם תיקון - - -

<ברוך לוברט: אנחנו מצאנו נוסח - - -

<לירון מאוזנר: פה בנוסח פה?

<לירון מאוזנר: טוב אז אלה ההערות שלי.

<לירון מאוזנר: (היו"ר חיים ילין)

חיים ילין: זה הזדמנות עכשיו גם, רחל נתנה לי גם לנהל שלוש דקות אז אנחנו נצביע ונלך.

חיים ילין: שני דברים שנשארו פתוחים לפחות שאני לא - - - רוצה לוודא.

חיים ילין: אחד זה הנושא של הבנקים, אם הגענו להסכמות או לא.

חיים ילין: זו השאלה הראשונה.

חיים ילין: שאלה שנייה לגבי המוסדים שנשארה פתוחה עוד לפני שיצאנו להפסקה.

חיים ילין: אז אני רוצה התייחסות לשני הנושאים האלה אם יש.

<עופר כרמל: על מה על הכנסת כספי עמיתים?

חיים ילין: כן.

חיים ילין: הרי זה יכול להיות.

חיים ילין: אני לא יודע אם היית.

<עופר כרמל: עופר כרמל, אני מנכ"ל של אילון, peer to peer, למען הגילוי הנאות היום אילון היא מוחזקת 100% על ידי מוסדי, על ידי מיטב דש.

<עופר כרמל: גילוי נאות נוסף היום כספי עמיתי מיטב דש לא נמצאים בפלטפורמה.

<עופר כרמל: ועשינו את זה, הטלנו עלינו את זה כי זה לא היה ברור אם מותר או לא מותר אז החלטנו שאנחנו לא עושים את זה.

<עופר כרמל: אבל יחד עם זאת יש היום ארבע גופים מוסדיים שהשקיעו כספים בפלטפורמה, קופות מפעליות.

<עופר כרמל: לא הרבה כסף, זה בשבילם יותר beta site לראות איך העסק הזה עובד.

<עופר כרמל: אני מאוד מסכים עם מה שיואב גפני אמר.

<עופר כרמל: אני חושב שזה מאוד מבורך.

<עופר כרמל: זה לא עושה את החיים קלים לפלטפורמה, נהפוך הוא.

<עופר כרמל: גם מבחינה מסחרית הם דורשים תנאים הרבה יותר טובים ממלווה רגיל אז לפלטפורמה אין אינטרס לרוץ אחרי אותם גופים.

<עופר כרמל: הם דורשים גם הרבה מאוד עבודה בשוטף אני כל חודש צריך להעביר להם - - -

חיים ילין: לא אבל לא התייחסתי לזה.

חיים ילין: תתייחס לזה שבעצם הפלטפורמות הן בנויות לציבור ואם אני רוצה שהציבור יהיה שם חלק מזה הרי אתה והמוסדים יכולים להתנפל על זה ולגמור את הציבור.

חיים ילין: בעצם הציבור ימשיך לקנות דירות.

<עופר כרמל: אני אגיד שני דברים.

<עופר כרמל: קודם כל בראייה שלי כספי עמיתים זה ציבור.

<עופר כרמל: זה כמו שבמקום שאחד אחד יירשמו, נכנסים כולם, זה כספי עם ישראל, זה בסדר גמור אין עם זה שום בעייה.

<עופר כרמל: שתיים, כרגע השוק של ה-peer to peer לא ממלא את כל הצרכים.

<עופר כרמל: כרגע השוק לא ממלא את כל הצרכים.

<עופר כרמל: כשיגיע היום שבו אנחנו יכולים לגייס 100% מהכספים מפרטני, מהציבור באופן פרטני, לפלטפורמה תהיה עדיפות לעשות את זה ככה ולא ללכת למוסדיים.

<עופר כרמל: כרגע, אם אנחנו יכולים לגייס כסף ממוסדיים בצורה מרוכזת זה מקל על הפלטפורמה להתרומם, ולכן אני חושב שזה מאוד חשוב שהם יהיו בפנים.

חיים ילין: יואב, מה אתה אומר.

<יואב גפני: אני גם רוצה להתייחס לדברים שאתה העלית בדיון לפני שיצאנו להפסקה.

<יואב גפני: אמרת, אני אשתמש בשפה שלי, אבל שבעצם המוסדיים ידחקו החוצה את המשקיעים הפרטיים.

<יואב גפני: יכולות להיות לזה שתי השלכות שליליות נקרא לזה.

<יואב גפני: הראשונה היא - לא יהיה למשקיעים פרטיים את האפיק המגוון הזה שהם היו רוצים אם הוא יהיה איכותי והשנייה היא השפעה רוחבית יותר על המשק וזה שזה באמת אלטרנטיבה במיוחד בעת הזאת להשקעה לעומת למשל נדל"ן וכו'.

<יואב גפני: זאת אומרת, יכולה להיות לזה השפעה חיצונית חיובית.

<יואב גפני: אז אני רוצה להתייחס לזה בשני היבטים.

<יואב גפני: קודם כל לדבר על עצם המהות של העניין.

<יואב גפני: האם, לגבי המשקיע, העדפה של משקיע על פני משקיע מוסדי.

<יואב גפני: אם אנחנו מדברים, השקעה של מוסדי יש לו שני כובעים.

<יואב גפני: או שהוא משקיע את כספי הנוסטרו שלו או שהוא משקיע כמשקיע מוסדי את כספי עמיתי קרנות הפנסיה כפי שנאמר פה.

<יואב גפני: לגבי עמיתי קרנות הפנסיה זו באמת שאלה.

<יואב גפני: היא לא פה נבחנה לעומק.

<יואב גפני: אבל למה בעצם להעדיף את המשקיע שבדרך כלל הוא יותר מתוחכם, בדרך כלל יש לו יותר כסף, בדרך כלל יש לו יותר מקורות מאשר דווקא העמית שכנראה שאין לו את המקורות החיצוניים האלה, לרוב האנשים, והכסף שלו ועיקר הנכסים שלו מושקע או דרך הפנסיה שלו או בהלוואות על משכנתא או מה שזה לא יהיה.

<יואב גפני: בעצם כשאנחנו מכניסים את המוסדיים אנחנו נותנים לציבור שהוא דווקא ציבור שהוא פחות באופן טבעי יכול להנות מהמסלולים האלה להיות שם.

<יואב גפני: זאת אומרת, אז אני פה מעורר את השאלה היותר עמוקה למה בעצם לא לאפשר לציבור של קרנות הפנסיה.

<יואב גפני: אבל הנקודה השנייה שאני רוצה לומר היא הנקודה הזאת.

<יואב גפני: עוד פעם, אנחנו פועלים בשנה-שנה וחצי האחרונות בכמה אמצעים להכניס את הגופים המוסדיים לעולם של האשראי הצרכני.

<יואב גפני: זיהינו שהם לא נמצאים שם וזיהינו שיש רווח גדול מן העולם הזה.

<יואב גפני: הם יושבים על הרים של כסף שמחפש מקורות.

<יואב גפני: רוב הכסף החדש שנכנס היום.

<יואב גפני: משהו כמו 56-57 אגורות לשקל הולך לחו"ל.

<יואב גפני: לא בגלל שאין להם רצון להשקיע בבית - - (היו"ר רחל עזריה)

רחל עזריה: רגע אז יש להם - - -

<יואב גפני: - - יש להם הטיה.

<יואב גפני: יש להם home bias - - - אני רק משלים את הטיעון.

<יואב גפני: אתה יודע מה, זה לא מעניין הסוגייה הזאת שאני מעלה לך - - -

חיים ילין: לא, אבל אני אגיד לך מה.

חיים ילין: אנחנו דנו על זה בקרנות הריט.

חיים ילין: אני בכוונה מתמקד בזה.

חיים ילין: ואמרנו שהם יכולים, נתנו להם את האפשרות למוסדיים לפתוח קרנות ריט לנושא דיור וכמעט לכל נושא שהם רוצים, בדיוק כמו בארצות הברית.

חיים ילין: זאת אומרת ששם אני אומר לך הציבור לא ייכנס.

רחל עזריה: אז הנה יש פתרון.

חיים ילין: אם תתן העדפה אתה כרגולטור לפרטיים בתקופות מסוימות.

חיים ילין: אתה רגולטור נכון?

<יואב גפני: כן.

חיים ילין: עכשיו בתקופה הזאת אני צריך יותר את הפרטיים כי אני רוצה להוציא את הכסף מהדיור שיגיע לשם בריבית נאותה.

חיים ילין: עוד חמש שנים יכול להיות שהכל ישתנה לגמרי.

חיים ילין: אתה כרגולטור תקבע ותתן העדפה לפרטיים.

חיים ילין: זה מה שאני אומר עכשיו.

חיים ילין: כי אני לא רוצה לקבוע בחקיקה 20%- - -

רחל עזריה: יש לך התנגדות לזה?

<יואב גפני: אני אגיד לך מה מטריד אותנו ואני חושב שאתה תשמח להבין שמטריד אותנו מה שגם מטריד אותך.

<יואב גפני: אנחנו לא היינו רוצים ליצור מצב שבו באמת הציבור נחנק לחלוטין, נדחק לחלוטין החוצה מהאפשרות הזאת.

<יואב גפני: ופה אנחנו יכולים לתת הוראות.

<יואב גפני: זאת אומרת, אם נראה מצב, אנחנו רחוקים משם עכשיו, עכשיו העסק הזה כדי להתרומם הלוואי והוא יגיע לכסף מוסדי.

<יואב גפני: אבל מרגע שנבין שהמוסדי בעצם דוחק החוצה את כל ההשקעות האחרות יש לנו סמכות לתת הוראות ואנחנו נבחן את זה כי אין לנו עניין שהמוסדיים ישתלטו על העולם הזה ולתת אפשרות - - -

חיים ילין: כל מה שאני מבקש ממך כרגולטור יופיע שאתה נותן העדפה בשלב הראשון לפרטיים.

חיים ילין: זהו.

רחל עזריה: כן, מה הבעיה, מה אכפת לך, אתה תוכל לתת העדפה לפרטיים, בדיוק.

רחל עזריה: שאז כשיש לך - - -

<יואב גפני: אין לי בעיה לתת להם, אני הסמכות בנושא.

רחל עזריה: מצויין, יפה, אם סמכות אז סגרנו את העניין.

<לינור דויטש: - - - יסתבכו מדיי שנה למשל מה קורה עם הסיפור הזה?

חיים ילין: בלאו הכי הם כל ששה חודשים - - -

רחל עזריה: הם כל ששה חודשים ילכו ל-MOU, הכל מדווח.

חיים ילין: חייב להיות פעמיים בשנה לדווח.

רחל עזריה: זה לא ב-MOU, נצרף את זה גם שאם אתם עושים שינוי - - -

<ברוך לוברט: בדיווח.

<ברוך לוברט: יש לנו חובת דיווח.

רחל עזריה: אה יש חובת דיווח בלי קשר.

רחל עזריה: גם לא רק ל-MOU.

רחל עזריה: אז בבקשה, אין בעיה, יופי.

רחל עזריה: אז זהו סגרנו הכל.

חיים ילין: אני רוצה רחל רק להגיד דבר אחד.

חיים ילין: אני חושב שרוב הציבור הוא סומך.

חיים ילין: אתה שם בקרן השתלמות, אתה שם בקופות גמל, אתה שם בפנסיה, לא כולם מתעניינים כל חודש מה קורה.

חיים ילין: המתוחכמים האלה שלוקחים את הנגזרות הם אלה שגם בסוף פושטים רגל ולוקחים מאתנו ומהמוסדיים את הכסף גם.

חיים ילין: אל תלך רחוק.

חיים ילין: ואני לא מדבר על הפירמידות כי הן במצרים הן לא פה הפירמידות העסקיות.

חיים ילין: אבל נקבע כרגולטור.

חיים ילין: אני רק מה שחושב שאנחנו נותנים המון כוח לרגולטורים אבל לכם יש תפקיד אחד, אתם חייבים להגיב מייד.

חיים ילין: לא להגיב אחרי - - - אתה רואה מה שקורה בשוק.

חיים ילין: מי שהיום לא מגיב בסוף זה על חשבון הציבור תמיד.

חיים ילין: לא יעזור כלום.

רחל עזריה: אז אנחנו נוסיף את זה בסדר?

רחל עזריה: אנחנו לקראת סיום.

רחל עזריה: יש נושא אחד שנשאר פתוח וזה נושא הבנקים.

רחל עזריה: אנחנו נקיים פגישה פנימית.

רחל עזריה: זה יהיה או היום או מחר כי ביום רביעי צריך להעלות להצבעה.

רחל עזריה: אני מקווה שיש לכם רעיונות יצירתיים יותר, בנק ישראל, לעניין הזה, כדי לפתור את זה.

חיים ילין: זה הדבר היחידי כרגע שנשאר פתוח שלא נסגר, לא בפשרה ולא בשום דבר.

חיים ילין: לדעתי צריך להגיע לאיזשהי פשרה פה כי אחרת אנחנו נתחיל בהסתייגויות וחבל.

רחל עזריה: לא, לא.

רחל עזריה: אז אנחנו נעבוד על זה ואנחנו נציג את זה ואני מאוד מקווה שאנחנו נצליח להגיע לאיזשהי הסכמה.

רחל עזריה: אתם שומעים, ידידינו מבנק ישראל, זה ממש נושא שצריך פתרון, בסדר?

רחל עזריה: אנחנו לא רוצים להגיע להסתייגויות.

רחל עזריה: בואו נחפש פתרון שאנחנו יכולים להסכים עליו.

רחל עזריה: יש פה חששות אמיתיים שעלו ואנחנו נצטרך להתכנס.

חיים ילין: אני רוצה להגיד שאולי החשש הגדול ביותר.

חיים ילין: הרי אנחנו קבענו רף של מיליארד וחצי.

חיים ילין: אבל הבנק - - -

<שרה קנדלר: ה-P2P אין בו רף.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: אנחנו בחוקים הקודמים קבענו גם רף של מיליארד וחצי.

חיים ילין: זאת אומרת שעובר מפיקוח לפיקוח.

חיים ילין: הוא עוזב פיקוח מסוים ועובר לפיקוח - - - הבנקים גם ככה מפוקחים על ידי הרגולטור של הבנקים, הם כבר עומדים בפיקוח מאוד מאוד הדוק.

חיים ילין: אז אני אחרי זה שחשבתי אמרתי אוקיי, הם לא יפתחו P2P של 300-500 מיליון ₪, בשבילם זה לא כלום.

חיים ילין: לכן יכול להיות שיהיה לנו פה מצב, אני מעריך שבסופו של דבר יגיע לפה מצב של רגולציה אחרת לגמרי מה-P2P וזה החשש גם שלי.

חיים ילין: זאת אומרת שבגלל שהם תחת הרגולטור של הבנק יהיה להם פריבילגיות לעשות דברים.

חיים ילין: את מבינה מה שאני אומר.

<שרה קנדלר: כן אבל אנחנו לא מתכוונים לתת - - -

רחל עזריה: טוב.

רחל עזריה: אנחנו נסגור את הדיון כעת.

רחל עזריה: יש את הנושא האחרון של הבנקים שלא נפתר.

רחל עזריה: אנחנו נדווח.

רחל עזריה: יום רביעי אנחנו צריכים לעשות הצבעות וסוגרים את החוק.

רחל עזריה: אנחנו נפרסם זימון להצבעות והכל.

רחל עזריה: תודה רבה רבה לכולם על כל המלאכה.

רחל עזריה: תודה.