ועדת המשנה לעניין בחינת ימי הלימודים במערכת החינוך, כנסת 20, פרוטוקול מספר 3, 2017-07-11 14:06

עודד פורר: צהריים טובים לכולם.

עודד פורר: היום יום שלישי 11 ביולי 2017, י"ז בתמוז התשע"ז.

עודד פורר: אני שמח לפתוח את ישיבת ועדת המשנה לעניין בחינת ימי הלימודים במערכת החינוך, זו הישיבה השלישית של הוועדה.

עודד פורר: הנושא שנמצא על סדר היום של הישיבה הוא באמת הנושאים והחשיבות הכלכלית של אותם ימי חופשה שייגרעו או שיתווספו או שיתוכננו אחרת, בתוך העניין תהיה לנו כאן גם מצגת של מנכ"ל משרד התיירות, גם התייחסות של המועצה הלאומית לכלכלה, משרד האוצר וארגוני המעסיקים שביקשנו שיגיעו לכאן.

עודד פורר: אני כן חייב לומר אולי שני משפטים על הפרסומים שהיו לאחרונה סביב הנושא הזה.

עודד פורר: תראו, עניינה של הוועדה הזאת הוא להגיע ולעשות עבודה משותפת, מעמיקה, ששומעת את כל הצדדים ושמנסה לגבש איזה שהוא פתרון שהוא פתרון הוליסטי ולצערי הפרסומים שעד עכשיו היו בתקשורת היו סוג של ניסיון כזה או אחר להציג פתרונות מהירים, שאגב, לפחות לפי מיטב הבנתי ומהשיחות שאני גם ערכתי, גם אף אחד לא הסכים עליהם, זאת אומרת אין עליהם שום הסכמה לא מכיוון האוצר לא מכיוון הסתדרות המורים בוודאי, וגם הפתרונות עצמם שהוצגו, בעינינו לפחות, ואני מרשה לעצמי על דעת רוב חברי הוועדה כי דיברתי עם רובם, הם לא מספקים, כי הפתרון של בית הספר של החופש הגדול יכול להיות חלק מהפתרון – אמרתי את זה גם בדיון הקודם – הוא לא הפתרון.

עודד פורר: בית הספר של החופש הגדול לא יפתור את זה שמזיזים את ל"ג בעומר מהיום למחר ביום.

עודד פורר: ובית הספר של החופש הגדול לא יפתור בעיה אחרת שקיימת גם מבחינת אורך החופש הגדול או החופשות האחרות, ואנחנו חושבים, לפחות אני סבור וגם חלק מחבריי סבורים שחלק מהנושאים צריכים להיות מוסדרים בחקיקה, חלק מהעניין צריך להיות שכשרוצים לשנות את לוח החופשות במהלך השנה, צריך לבוא לוועדת החינוך של הכנסת ולאשר את השינוי הזה, כמו שאנחנו עושים על שינויים תקציביים כאלה או אחרים.

עודד פורר: כשרוצה מנכ"ל משרד התיירות לעשות איזה שהוא שינוי תקציבי במשרדו אחרי שהאוצר מאשר לו, בסוף הוא צריך לבוא לוועדת הכספים שתאשר את התזוזה של התקציב.

עודד פורר: אז אני חושב שכשיום חופש זז מפה לשם וההשלכות של זה, ואנחנו נראה חלק מההשלכות כאן על המשק, הן כל כך קריטיות, הרבה יותר משמעותיות מתזוזה של סעיף תקציבי כזה או אחר באחד ממשרדי הממשלה, אין שום סיבה שלפחות לא יהיה דיון ציבורי בוועדת החינוך.

עודד פורר: אני בטוח שאם היה דיון כזה לפני ל"ג בעומר האחרון, כנראה שהוא לא היה זז ביום, כי היו מבינים מה ההשלכות של זה על התחבורה, מה ההשלכות של זה על הכלכלה.

איילת נחמיאס ורבין: עבודת מטה, בפשטות.

עודד פורר: ואגב, זה פגע לא רק בהורים, זה פגע גם במורים.

עודד פורר: גם מורה תיכנן, הוא ידע שיום ראשון שלו הוא יום חופשי, הוא עשה איזה שהוא תכנון ופתאום שבוע לפני שינו לו את התכניות.

עודד פורר: אני כן רוצה לומר שלצערי אנחנו לא מקבלים מספיק התייחסויות מחלק ממשרדי הממשלה.

עודד פורר: אני לא קיבלתי, יש פה נציגי משרד החינוך?

עודד פורר: אני בוועדה הקודמת ביקשתי התייחסות של משרד החינוך, טרם קיבלתי אותה.

עודד פורר: גם בסיכום הדיון שאנחנו הוצאנו לגבי תזוזת חופשת הקיץ בכך ששנת הלימודים תחל ב-א' באלול, ובהנחה שלא פוגעים במספר ימי החופש של המורים.

עודד פורר: אני חייב לומר, יושב פה נציג הסתדרות המורים, גם ממכם לא קיבלתי התייחסות ואני אשמח לשמוע.

עודד פורר: אני חוזר על השאלה, בהנחה שלא נפגע מספר ימי החופשה של המורים, תזוזות גם הם מבחינת

עודד פורר: כם שינויים שמהווה פתיחת הסכמי שכר כאלה או אחרים שיש לכם מול האוצר.

עודד פורר: אבל נושא הדיון שלנו בדיון הזה הוא בהחלט הראייה הכלכלית.

עודד פורר: כשנולדה הוועדה הזאת וכשהכריז יו"ר הוועדה חבר הכנסת מרגי על הקמתה של הוועדה, פנה אלי מנכ"ל משרד התיירות ואמר "תשמע, אתה לא יודע עד כמה הנושא הזה הוא קריטי".

עודד פורר: אני הרמתי גבה, שאלתי אותו "תגיד, מה עניינך בנושא החופשות, אלא אם כן יש לך ילדים קטנים בבית ספר", והילדים שלו אני יודע שהם גדולים.

עודד פורר: הוא אומר "אתה לא מבין מה המשמעות של זה על התיירות ועל הענף הזה במשק", שאגב אני חייב לציין, לפחות מהכותרות שאני קראתי, מגיע לכם ברכות על ה- - -

איילת נחמיאס ורבין: חמסה חמסה.

איילת נחמיאס ורבין: הם עוד לא עברו את השלושה מיליון, עודד.

איילת נחמיאס ורבין: רגע.

עודד פורר: לא, אבל בחציון הם עלו במספרים בהחלט דרמטיים.

עודד פורר: אני חושב שבעניין הזה של העלייה, שבעלייה הדרמטית הזו יש חלק גם לפעילות הענפה שאתם עושים בתחום השיווקי, אבל אני מרשה גם לתת מילה למערכת הביטחון על השנה השקטה ביותר מבחינה ביטחונית מאז 1967, באמת השקט הזה, ואני מאחל לכולנו שהוא ימשיך כי כל הדברים האלה באמת קשורים.

איילת נחמיאס ורבין: עכשיו אם לא, נדע בגלל מי.

איילת נחמיאס ורבין: אסור לפתוח בדברים האלה בישראל.

עודד פורר: אם זה המצב שאסור לפתוח, אז אנחנו לא צריכים לדבר על כלום כי כל דבר שאנחנו מדברים פה פותח איזה משהו.

עודד פורר: אני שמח לראות פה את יו"ר ארגון המורים שהצטרף לדיון הזה, אני חושב שנוכחותך כאן חשובה, אף על פי שעיקר הנושא, ואת זה גם הדגשנו בדיונים הקודמים, נוגע לבתי הספר היסודיים וגני הילדים, אני חושב שיש חשיבות בכלל לאמירה פה מצד כל הארגונים בנושאים האלה.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, מילה אחת בעקבות מה שאמרת, מדאיג אותי מאוד מה שציינת שלא הייתה תגובה לסיכום ששלחת, לא ממשרד החינוך ולא מהמורים.

מנואל טרכטנברג: אני חושש, אני מקווה שלא, שזה משקף איזו שהיא התייחסות לוועדה הזאת, שאתה יודע, "נעבור גם את זה, עברנו את פרעה ולא יקרה כלום, ממילא הפגרה מתקרבת ואין צורך להשיב", אני רוצה להגיד לכל הגורמים כאן שאתם תתבדו, כיוון שהוועדה הזאת, ואני מכיר את הנפשות הפועלות וגם מה שעומד מאחורי זה, הוועדה הזאת קמה בפרק זמן מאוד קצר להביא פתרונות אמיתיים שאנחנו נקדם בחקיקה.

מנואל טרכטנברג: לכן מוטב שכל הגורמים יהיו מעורבים, הרי אנחנו לא רוצים ללכת על הראש של אף אחד, בטח לא אני, זה בשיתוף פעולה, זה בעיה של כולנו.

מנואל טרכטנברג: אבל אם הגורמים השונים לא יגיבו, אז זה יצור בעתיד עימות וזה חבל מאוד.

מנואל טרכטנברג: אני מכאן קורא לכולם להתייחס ברצינות לדיונים האלה ולהגיב בזמן כדי שתוכלו להשפיע על התוצאה הסופית.

עודד פורר: חברת הכנסת נחמיאס ורבין.

איילת נחמיאס ורבין: אני מברכת את קצב ההתכנסות שלנו.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שאנחנו באמת פועלים, כפי שאמר חברי טרכטנברג, אנחנו פועלים כדי לנסות לתכנן מחדש את שנת הלימודים כמו שציינת בפני רן ארז, אנחנו באמת מסתכלים יותר על הגילאים הצעירים יותר והם מטרידים אותנו, ואני מאוד מאוד מצטערת על זה שמשרד החינוך לא הגיב, גבירתי, אני מאוד מצטערת כי זה אפיין את האינטראקציה של משרד החינוך בשנתיים או בשנה וחצי שקדמו להקמת הוועדה הזאת, שכל תכנית שאני העברתי למשרד החינוך בכתב, לא קיבלה אף תגובה בשום נקודת זמן.

איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שזו טעות מאוד מאוד גדולה, כי אנחנו שמאמינים שהשולחן הזה הוא שולחן רב שיח, זאת אומרת, אנחנו רוצים לשמוע פה את המורים, אנחנו רוצים לשמוע פה את ההורים, אנחנו רוצים לשמוע פה את משרדי הממשלה, אנחנו רוצים לשמוע כאן את כל הגורמים וזו טעות מאוד מאוד גדולה.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להגיד משהו עודד, בעניין שכאילו קשור אלינו לחצר שלנו ואני רוצה שאנחנו נגיד אותו פה ועכשיו כי מישהו אמר לי את זה, ופרופסור טרכטנברג הזכיר את הפגרה.

איילת נחמיאס ורבין: לא אחת, כשאני מדברת על נושא לוח החופשות אז אומרים לי "חברי הכנסת צריכים קודם כל לטפל בפגרות שלהם" אני אגיד לך משהו, לפני למעלה משנה אני העברתי הצעה ליושב ראש הכנסת שניסה לראות איך פורשים מחדש גם את שנת העבודה של הכנסת, משום שאני מוכנה לגמרי, עוד פעם, כמו שאומרים המורים שיש הסכמי עבודה אז אנחנו מתייחסים ומכבדים את הסכמי העבודה, ויש גם הסכמי עבודה לכנסת.

איילת נחמיאס ורבין: אבל ברמה העקרונית כדי להיות אפקטיביים, אני מוכנה גם לדבר על האופן שבו פורשים את עבודת הכנסת גם באופן שבועי וגם באופן שנתי.

איילת נחמיאס ורבין: לכן עם כל הכבוד, אני אומרת עוד פעם, אני מניחה שפה בוועדה לא יהיה ויכוח על זה שאנחנו מוכנים, גם אחרי אי אילו שנים, גם לדון בשיטות העבודה בכנסת, ואני חושבת שהדיון שלפנינו היום הוא מאוד מאוד קריטי כי אמנם אמיר הלוי ידבר על הנושא של התיירות, אבל אנחנו יודעים שלחלוטין מדובר ברווח כלכלי למדינה ובעלייה מאוד משמעותית בתוצר, בעוד שההפסד אף פעם לא יכול להיות מקוזז על ידי ההכנסות.

איילת נחמיאס ורבין: תודה.

עודד פורר: תודה, אני חייב לומר בהקשר הזה שחוץ מאמיר הלוי ידברו כאן גם המועצה הלאומית לכלכלה, ביקשנו שיגיעו להציג את עבודת המטה שהם עשו בעניין הזה עד עכשיו, וגם ביקשתי מארגוני המעסיקים להיות כאן, כי אחת המטרות שלנו היא לתכלל גם כל מיני הצעות שנמצאות על השולחן.

עודד פורר: זאת אומרת יש הצעת חוק שעברה של חבר הכנסת אלי כהן, השר, לגבי ימי ראשון, אי אפשר לשים אותה במנותק מכל התכנון הזה, ואנחנו כן רואים את זה ביחד ואני אבקש גם מנציגו בהמשך להתייחס לעניין הזה.

עודד פורר: אני עושה סבב של חברי כנסת, אם מישהו עוד רוצה להתייחס.

עודד פורר: חברת הכנסת זועבי בבקשה.

חנין זועבי: האמת שהעמדה של המורים והעמדה של המערכת החינוכית היא נקודה קריטית.

חנין זועבי: עם כל הכבוד לשיקולים הכלכליים, קודם כל השאלה היא שאלה חינוכית ומה טובת המערכת והאינטרסים של המורים, של ההורים ושל התלמידים.

חנין זועבי: אני לא חושבת שאנחנו, אפילו נקודת הפתיחה, אני רוצה קודם כל ואני שאלתי מורים וקיבלתי שתי תשובות אבל כאינטואיציה או שמבחינה אינטואיטיבית הם מסכימים או מבחינה אינטואיטיבית הם לא מסכימים, אבל אני בעצמי לא גיבשתי עמדה ואני לא יכולה לגבש עמדה על ידי קריטריונים כלכליים, אני צריכה עמדה מושכלת מטעם מערכת החינוך ומטעם ההורים והמורים.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מסכימים איתך.

חנין זועבי: אנחנו לא יודעים לקפוץ על זה, ולצמצם את ה- - -

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מסכימים איתך, הלוואי והם היו עונים.

עודד פורר: אנחנו מסכימים לחלוטין, אבל צריך לקחת בחשבון, זה לא דיון ראשון של הוועדה הזאת, זה דיון שהנושא שלו הוא באמת הנושא הכלכלי, אנחנו דנו גם בלוח החופשות בהשוואה למגזרים אחרים כמו המגזר החרדי, גם לגבי חופשות החגים, חופשות הקיץ.

עודד פורר: חלק מהנושאים האלה עלו.

עודד פורר: הנושא שאני ביקשתי את ההתייחסות אליו ממשרד החינוך ומהסתדרות המורים, שלא לפגוע בימי החופשה ולהזיז את החופש הגדול כך ששנת הלימודים תתחיל ב-א' באלול, מבחינה פדגוגית זה שיפור לאין ערוך, לפחות כך עלה גם מההורים של בעלי צרכים מיוחדים, וגם, אגב, גם מבחינת המעסיקים, גם בעניין הזה יש צדק.

עודד פורר: כשאתה מסיים חופשה אתה חוזר לחודש, אחר כך יוצאים לחופשות החגים, גם התהליך הזה הוא יותר נכון, בהחלט השיקולים שאת אומרת הם בפני הוועדה.

עודד פורר: חברת הכנסת מלינובסקי בבקשה.

יוליה מלינובסקי: תודה אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת, מוזמנים.

יוליה מלינובסקי: כשאנחנו התחלנו את המהלך הזה עם חברי חבר הכנסת עודד פורר כולם אמרו לנו שזה לא יקרה, שזה נושא מורכב וככה זה תמיד היה, ולא ניתן לשנות.

יוליה מלינובסקי: כולם ניסו להגיד לנו שזה משהו שלא כדאי להיכנס לזה.

יוליה מלינובסקי: אנחנו סברנו ואני עדיין סבורה ובטוחה שיש מה לעשות.

יוליה מלינובסקי: אם משהו היה ככה 70 שנה זה לא אומר שכך זה צריך להמשך, תמיד יש מה לשפר.

יוליה מלינובסקי: כמובן אנחנו צריכים למצוא איזון בין האינטרסים של כל הצדדים בעניין הזה, של המורים, של התלמידים, של ההורים, המשק השתנה, אימהות יצאו לעבודה, והמצב היום הוא לא המצב שהיה לפני 20, 40 אפילו לפני 10 שנים.

יוליה מלינובסקי: היום בכל משפחה ממוצעת שני בני זוג עובדים ועובדים במשרה מלאה, והמערכת גם כן צריכה להתחשב בשינוי הזה.

יוליה מלינובסקי: היום, לא שהופתעתי, אני פתאום שומעת ששר החינוך אמר שהנושא של החופשות זה נושא הדגל שלו, זאת אומרת כשהתחלנו את המהלך הזה לא היה לנו שותף, שר החינוך בכלל לא היה מדבר על נושא לוח החופשות, גם שר האוצר פתאום מדבר, וזה שינוי מבורך.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת מה שאנחנו עושים פה בכנסת אלה לא דיבורי סרק, זה לא סתם איזה שהוא דיבור באוויר, אלא גם כן יש מענה.

יוליה מלינובסקי: אני גם ממליצה לוועדה שהיא תגיש את המסקנות שלה לוועדת החינוך, להתחשב בנושא של 15 הימים במהלך השנה.

יוליה מלינובסקי: חוץ מהחופש הגדול, שזה סיפור בפני עצמו, יש לנו 15 ימים בשנה שכל העובדים, כל המשק עובד, ומערכת החינוך לא עובדת, והכי מעצבנים הם ימי איסרו חג, שזה ל"ג בעומר, שכולנו ראינו השנה, שזה בכלל יצר בלגן לא נורמלי, מימונה, שאחרי פסח ארוך כזה שכבר יצא לך כל המיץ וכל הכסף ואתה כבר רוצה רק לחזור לעבודה ושהילדים יחזרו למסגרות, יש את היום הזה האחרון, אז מה אנחנו עושים?

יוליה מלינובסקי: לוקחים את הילדים לעבודה, אז ברור שזו לא עבודה וזה לא בריא ואנחנו הופכים מקומות עבודה לגני ילדים, וברור לי שאנחנו צריכים להתמקד בגילאי גן ובית הספר היסודי כי חטיבות ותיכונים, הבעיה שם פחות מוכרת, ואני מברכת את יושב ראש הוועדה שמצא במושב הקיץ הקצר והאינטנסיבי הזה זמן להיערך לדיונים ברצף, ואני מאמינה שאנחנו נוכל להגיש את מסקנות הוועדה לוועדת החינוך כבר עכשיו, בימים הקרובים, כך שוועדת החינוך תתכנס ואנחנו כבר בשנה הבאה נמצא פתרונות.

יוליה מלינובסקי: כולם פה יצטרכו להתגמש.

יוליה מלינובסקי: אני גם פונה למורים, זה לא נגד המורים, זה בעד החברה הישראלית שהמורים הם חלק בלתי נפרד ממנה.

יוליה מלינובסקי: ראיתי לאחרונה הרבה שיימינג בפייסבוק בנושא הזה, משום מה החינוך שם ירד לאפס, מורים תוקפים ברמה אישית את חברי הכנסת שמעיזים לדון בנושא הזה, אני גם כן מבקשת מהמורים להתאפס על עצמם, להיות אנשי תרבות, אנשי חינוך, לא לרדת לרמה הזאת, ושאנחנו ביחד נראה, מורים הורים וילדים זה לא בנפרד, זה ביחד, כי לאותם מורים גם יש ילדים ומחר המורים ילמדו במקום אחר וזה ייגע בהם גם כן.

יוליה מלינובסקי: ומשפט אחרון - החברה הישראלית השתנתה וכדאי להפנים את השינוי הזה.

יוליה מלינובסקי: תודה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חברת הכנסת מלינובסקי.

עודד פורר: חבר הכנסת ילין בבקשה.

חיים ילין: קודם כל זו ישיבה ראשונה אז אני מתנצל שלא הייתי לפני זה.

עודד פורר: היית בישיבה הראשונה.

איילת נחמיאס ורבין: היית בישיבה הראשונה.

איילת נחמיאס ורבין: איך אנחנו זוכרים לך?

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו עושים חובת הוכחות בלי מאמץ.

חיים ילין: אתם יודעים מה ההבדל בין טיול לסיור?

חיים ילין: טיול זה על חשבון ימי עבודה, וסיור זה על חשבון עבודה, זה ההבדל.

חיים ילין: אחת הבעיות שלנו, ואני שמח שמשרד התיירות מציג היום.

חיים ילין: יש נציגי אוצר פה היום?

עודד פורר: כן.

עודד פורר: בוודאי.

עודד פורר: אפילו בצום י"ז בתמוז.

חיים ילין: האוצר לא יודע להבין ולהגיד מה המשמעות כשעושים שינויים.

חיים ילין: אני לא בא להאשים, זו תפיסה.

חיים ילין: אתם סופרים את הכסף במדרגות, זאת אומרת את המזומנים שיש, ואת התקציב.

חיים ילין: מה שיכול להיכנס בעקבות שינויים לעולם לא ייכנס מתוך תפיסה בסדר שאתם מכירים אותה, מוכר.

<קריאה: יש הוצאה שצריכים לעמוד בה.

חיים ילין: בגלל זה אני בא ואומר, אם אנחנו נעשה שינוי ובסופו של דבר אתה לא תרשום מה שכתוב פה, נגיד הכנסה של עוד 10 מיליארד שקל, אתה לא תרשום את זה כי זה לא, כי זה בסדר.

חיים ילין: אבל אני אומר, חלק מהשינויים שאנחנו רוצים לפעמים, מביאים הכנסות נוספות, שאנחנו לא שומעים גם את הקול שלכם.

חיים ילין: גם אם אתם לא סופרים את הכסף, את המדיניות הזאת אני חושב, מה שאני מנסה להגיד לך שהכנסת לא רק צריכה לחוקק, אלא צריכה גם להסתכל בראייה הוליסטית על המשק במדינת ישראל ולהיות שותף יחד איתכם.

חיים ילין: לא נגד.

חיים ילין: אני אומר את זה בגלוי לחלוטין, למה?

חיים ילין: כי אנחנו נשמע פה בסוף, יש את כולם.

חיים ילין: אין מקום, דרך אגב, שוועדה כזאת שאנחנו דנים כמעט על הכל, תעשיה, הורים, מורים, הסתדרות, כל מהשאתם רוצים אנחנו הולכים לדון פה, לכן כל אחד יצטרך לתת פה משהו, כדי שכולנו ננצח את המערכה.

איילת נחמיאס ורבין: וגם איכות הלמידה.

חיים ילין: אני חייב להגיד שיש פה, אני רואה את הח"כים, אחלה צוות, אני בטוח שאנחנו נצליח.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: רק כדי לעשות סדר, סדר הדוברים יהיה כזה שמנכ"ל משרד התיירות יציג את עמדת משרדו, אחר כך נרצה לשמוע את המועצה הלאומית לכלכלה ואת הממ"מ בנושא ההשלכות הכלכליות של ימי החופשה.

עודד פורר: אני אבקש את נציגו של השר כהן להציג את הנושא של ימי ראשון, ואז נפתח את זה לדיון, כולל התייחסויות לארגוני המעסיקים והעצמאים שטרחו והגיעו.

<אמיר הלוי: תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, כמו שהצגת אנחנו שקראנו שיש ועדה שמבחינתנו היא מאוד חשובה שדנה בנושא החופשות, פניתי אליך והצעתי שאנחנו נגיע ונציג את עמדתנו.

<אמיר הלוי: הנושא הזה מבחינתנו מאוד מאוד חשוב, אנחנו רואים בו פוטנציאל כלכלי מאוד גדול.

<אמיר הלוי: כמובן שהוא מתחבר לכל הגופים שברובם יושבים פה, אבל בסוף אנחנו כמשרד שאמון על תעשיית התיירות במדינה ויודע מה ההשלכות של כל שינוי או כל פעולה שנעשית שלא בחשיבה נכונה, אז לכן אנחנו שמחים מאוד להיות פה.

<אמיר הלוי: הזכרת קודם את א' באלול, אני חושב שבשולי הדברים צריך להגיד שלוח השנה של בתי הספר, הרי האבסורד הוא שתחילת השנה היא ב-1 בספטמבר, סיום השנה הוא ב-30 ביוני וכל שאר התאריכים הם לפי הלוח העברי.

<אמיר הלוי: כך שאני חושב שהפעולה הראשונה שצריך לעשות זה להסכים לפי איזה לוח עובדים.

<אמיר הלוי: כי בסוף, אני זוכר שכשהוזמנתי בפעם הראשונה לפני הרבה שנים כשהבן שלי היה בכיתה א' למסיבת פורים ב-15 במרץ, אז אתם מבינים שזה לא הגיוני כי פורים תמיד הוא בי"ד וט"ו באדר, ואם יהיה את המעבר ללוח עברי, כבר נעשה צעד גדול קדימה, כי המדינה אוהבת לדבר בשפה הלועזית.

<אמיר הלוי: מערכת YNET, למרות הרבה פניות שלי אישית עוד לא השכילה לשים את התאריך העברי, ואולי פה המקום שוועדת החינוך תקרא להם, זה רק תאריך לועזי, ב-YNET.

<אמיר הלוי: בעיתון הארץ יש, ב-YNET אין.

<אמיר הלוי: אני אחראי לזה, והשרה לימור לבנת כשהייתה שרת חינוך הוציאה חוזר מנכ"ל.

<אמיר הלוי: הלועזי לפי הפרוטוקול צריך להיות בסוגריים.

<אמיר הלוי: אבל השרה לבנת הוציאה בזמנו חוזר מנכ"ל, אז הנה, לא לזה באתי, אבל אם כבר.

<אמיר הלוי: יצא אז חוזר מנכ"ל בעקבות פניה שלי שחייב את בתי הספר לעבוד עם התאריך העברי וגם לרשום אותו על הלוח בצד שמאל.

<אמיר הלוי: ואם פה יהיה השינוי, אז כבר אני חושב שיהיה הרבה יותר קל ללכת קדימה.

<אמיר הלוי: נחזור לתיירות.

<אמיר הלוי: החשיבות של התיירות ברורה, מנוע צמיחה, עידוד צריכה של מוצרי תיירות, מוצרי תיירות זה מהצימר, דרך בית המלון, דרך הקמפינג, דרך המגבת והמכבסה שנותנת את השירותים לבתי המלון והמסעדות ובתי הקפה, כל המעגל הזה, תרומה להכנסות המדינה, זה ברור.

<אמיר הלוי: חינוך לידיעת הארץ, ועדת החינוך, אני גם לא חושב שצריך להוסיף פה הרבה וכמובן תרומה לאיכות החיים שאני בטוח שאתם חשופים לכל המחקרים שמדברים על צורך בשיפור איכות החיים בלנסות כמה שיותר לתת מרגוע ונופש לאזרחי המדינה, כי אז גם התוצר והתפוקה יגדלו.

<אמיר הלוי: במספרים, אנחנו מדברים על תרומת תיירות הפנים להכנסות המדינה לפי 2016, נמצאת פה מינה, סמנכ"לית התכנון והאסטרטגיה שלנו, אנחנו בודקים לעומק את הכל אבל רק כמה מספרים: ימי טיול חד יומיים, האומדן הוא של סדר גודל של מעל מיליארד שקלים.

חיים ילין: שאלה.

חיים ילין: על סמך מה לקחתם את האומדן, של עוד עשרה ימי חופש?

<אמיר הלוי: לא, מה התרומה הכללית.

<אמיר הלוי: אני מדבר במצב הנוכחי, של מה שהיום.

<אמיר הלוי: אנחנו לא שם עדיין ולהתחיל לעשות - - -

מנואל טרכטנברג: לא נפתח את זה, אבל יש לי סימני שאלה לגבי החישוב הזה.

<אמיר הלוי: אפשר לשבת על הכל ואני יכול להגיד לך שכבר הרבה מספרים שינינו וזה בסדר, אם אתה תבוא ותאיר את עינינו, הכל בסדר.

<אמיר הלוי: לא על זה אנחנו - - -

חיים ילין: תיקח אותו, הוא יועץ בחינם עכשיו.

<אמיר הלוי: כן.

חיים ילין: הוא הכי זול שיש.

מנואל טרכטנברג: במובן הטוב של המילה או לא?

איילת נחמיאס ורבין: רק במובן הטוב.

<אמיר הלוי: אכסון מלונאי, עוד 6.5 מיליארד שקלים, ואני אומר פה כל סוגי האכסון, שלא לדבר על התרומה המאוד גדולה שלהם לפריפריה, ואני אומר פריפריה זה מכל הדתות וכל האזרחים.

<אמיר הלוי: יש לנו פעילות גדולה מאוד בקרב הדרוזים והבדואים והערבים והיהודים ויהודה ושומרון, בכל אזורי הארץ מרגישים טוב מאוד כל יום חופש שאנחנו נוכל לייצר.

<אמיר הלוי: ההכנסות הכוללות של תיירות הפנים הם סדר גודל של 10.5 מיליארד שקלים בשנה, כמובן שזה מתווסף למה שהזכרת שבסך הכל אנחנו בתרומה שנתית של תעשיית תיירות של בערך 50 מיליארד שקלים, גם על זה לפרופסור טרכטנברג בטח יהיו השגות, אנחנו תמיד פתוחים לשמוע ונשמח לשמוע.

<אמיר הלוי: המשמעויות של כל פרישת החופשות שכרגע אנחנו מדברים על איך מצמצמים את הפער בין החופשות של הילדים לבין ימי חופשות ההורים, ופה אני רוצה להגיד שהייתי בוועדת המנכ"לים שבחנה את כל נושא ההצעות של יום ראשון, אני יודע על איזה שדה מוקשים מדובר, אנחנו מודעים לזה במשרד.

<אמיר הלוי: אנחנו רק חושבים שאם תהיה חשיבה מחודשת על ימי החופשה, אז אפשר פה לבנות אותם הרבה יותר נכון, ואני מדבר בעיקר על עונתיות, אני מדבר על לוח השנה העברי ולא על הלועזי, שכאן אנחנו יודעים שברגע שהפיזור יהיה יותר נכון, ואני אומר פיזור – קחו למשל את חודשים ינואר ופברואר.

<אמיר הלוי: ינואר ופברואר הם חודשים שחנוכה הוא אי שם בכסלו תחילת טבת, ולאחר מכן יש את ט"ו בשבט שהוא לא בחופשה, ופורים שמגיע איפה שהוא בתחילת מרץ בדרך כלל.

<אמיר הלוי: ינואר ופברואר חודשים מתים.

<אמיר הלוי: ברגע שאנחנו נשחק עם ימי החופשה, ונצליח וניתן דוגמה שאתה בטח תאהב אותה, דרום אדום.

<אמיר הלוי: תראו מה עשה דרום אדום לדרום.

<אמיר הלוי: היום בונים מנהרות בתקופת דרום אדום לאזור עזה, כדי שיברחו משם מהעומס והלחץ.

<אמיר הלוי: אנחנו פנינו לקק"ל כדי שימצאו איזה פתרון להאריך בשבועיים את פריחת הכלניות, כי אנחנו יודעים מה הערך הכלכלי של זה.

חיים ילין: ביקשנו שישימו טפטוף טמון שלא יראו את זה שמשקים מתחת לאדמה את הכלניות, אבל זה לא עבד.

<אמיר הלוי: לכן פיזור כזה שאנחנו באים ואומרים, "דרום אדום" בפברואר למצוא את הסוף שבוע הזה, "צפון ירוק" בחודש אחרי זה שכבר הצפון עם פחות גשמים ועדיין ירוק, היום אין ימי חופשה כדי לפזר וליצור עונתיות יותר חכמה, ועל ידי זה שאנחנו נדע לפזר את זה עם דרום אדום סוף שבוע, צפון ירוק בתקופה של מרץ כשהצפון ירוק, והיום למעט האוכלוסייה החילונית והאוכלוסייה הדתית ושומרת המסורת, אין ימים להגיע לצפון.

<אמיר הלוי: הם מגיעים בפסח, כשהצפון ירוק הוא כבר ירוק דהוי מאוד.

<אמיר הלוי: אנחנו מדברים פה על איכות חיים ועכשיו יש פה היבט של עומסי תנועה שזה ברור, ויש את כל ההיבט הכלכלי של זה, ככל שתפרוש יותר, המחירים ירדו, העונתיות גורמת לזה שאם אתה יוצר עוד פיקים, תראו את ההשפעה של החרמון על הצפון.

<אמיר הלוי: בשנה שאין שלג, רגוע.

<אמיר הלוי: בשנה שיש שלג, שאנחנו מקווים שזה כל שנה, יש שם את העומסים הגדולים והמחירים עולים וכולי.

<אמיר הלוי: ככל שנפרוש וניצור יותר הזדמנויות, תהיה פה השפעה מאוד גדולה גם על המחירים, לצד העומסים.

איילת נחמיאס ורבין: אבל יש גם משהו בתרבות הפנאי הישראלית שאנחנו לא יודעים, באירופה מגיע יום שישי, כולם עולים על הרכב ונוסעים לסוף שבוע ארוך.

איילת נחמיאס ורבין: לנו אין.

<אמיר הלוי: יפה, ופה אנחנו רואים את ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, קנדה ועוד מדינות בנו את זה עם סופי שבוע ארוכים, שזה אותו יום ראשון שצמוד לסוף שבוע שלפעמים מצמידים לו את ימי שני, אם זה פעם הממוריאל דיי, והאינדיפנדנס דיי - - -

<קריאה: הוא ביום חמישי.

איילת נחמיאס ורבין: ומצמידים אליו.

איילת נחמיאס ורבין: נכון.

<אמיר הלוי: לכן אנחנו פה, יש פה איזו טבלה מאוד מעניינת, נסתרת, אבל מה שאני רוצה להראות זה את הטבלה הבאה, שאנחנו רואים את הדוגמה של שנת 2018, תשע"ח, השנה הבאה עלינו לטובה ותראו את האבסורדים, שאני חושב שרק אם נלך על השנה הקרובה נצליח לעשות את השינוי התפיסתי הכי גדול.

<אמיר הלוי: יש לנו בפברואר 2018 את ט"ו בשבט שיוצא ביום רביעי, אמצע השבוע.

<אמיר הלוי: אני חושב שט"ו בשבט זה יום שמבחינה הלכתית, ואפשר לבדוק את זה, זה יום שיכול לזוז לסוף שבוע.

<אמיר הלוי: זה שט"ו בשבט יוצא באמצע השבוע זה אומר שהוא לא מורגש במדינה.

<אמיר הלוי: זה יום שאפשר לחבר אותו באופן קבוע שהוא יהיה בתחילת חודש - - -

<קריאה: זה לא חופש.

<אמיר הלוי: זה לא חופש, סליחה - - -

עודד פורר: סליחה אמיר, האלטרנטיבה היא שאם אני נותן, פתאום אנחנו אומרים שבט"ו בשבט אין חופש, אבל אני נותן סוף שבוע ארוך, ועל זה אני כל הזמן שואל את ארגוני המורים ואת הסתדרות המורים, נגרע כנגד ימי החופשה האלה במקומות אחרים ימי חופש.

עודד פורר: זאת אומרת זה לא שעכשיו אני אוסיף עוד ימי חופשה, תקן אותי אם אני טוען, זו לא ההמלצה של משרד התיירות.

עודד פורר: אני מדבר על חלוקה מחדש.

עודד פורר: אם אני אוריד שבוע מהחופש הגדול ואתן את הימים האלה במקומות אחרים, אז אני עושה את זה יותר נכון גם למשפחות.

עודד פורר: אגב, גם למורים.

חיים ילין: חסר פה איזה שהוא פרק לאנשים בשביל להבין את מה ש - - -

<אמיר הלוי: אמרתי בהתחלה, משרד התיירות לא רוצה להיכנס לשדות מוקשים.

<אמיר הלוי: אנחנו מבינים את זה, אנחנו רק אומרים, מבחינת הפרישה השנתית, מבחינת הערך הכלכלי, מבחינת ההשפעה של זה על תלמידים, על הציבור בכלל, על הצורך הקיומי של אנשים לחופשה ושל אוכלוסיות רחבות מאוד במדינה, בעיקר המגזר הדתי שיוצא חודשים שלמים שאין לו ימי חופשה, אז אם ט"ו בשבט היה מתחבר לסוף שבוע והיה הופך לסוף שבוע ירוק, אני חושב שהיינו פה משיגים הרבה הישגים.

<אמיר הלוי: אני עובר לחודש אפריל 2018, יום העצמאות יהיה, יום הזיכרון ביום שלישי, יום העצמאות רביעי, אני חושב שגשר פה מתבקש.

איילת נחמיאס ורבין: לא, זה שישי.

<אמיר הלוי: סליחה, שישי.

<אמיר הלוי: הקדימו את זה.

<אמיר הלוי: זה היה ד' אייר.

<אמיר הלוי: זה יוצא ב-ד' אייר, זה מוקדם בגלל שישי שבת, עוד פעם, אין פה היבטים של חגים מדאורייתא, אין פה את כל המורכבויות האלה.

<אמיר הלוי: יש לנו פה את יום העצמאות שבלאו הכי מוקדם, אבל התלמידים שיבלו ביום חמישי, ביום שישי בשמונה בבוקר יצטרכו להיות בבתי הספר.

<אמיר הלוי: אין שום הגיון, פוגע בסופי שבוע, לא יוזמנו צימרים.

<אמיר הלוי: זה פשוט לא נותן שום ערך מוסף, לא משפחתי, לא תיירותי, ויום הלימודים יהיה שחלק יביאו מכתבים מפוברקים, סליחה מארגוני המורים.

עודד פורר: או שחלק מהמורים יהיו גם בימי מחלה.

עודד פורר: אם אין להם ימי חופשה שהם יכולים לקחת, אז הם יכולים.

<אמיר הלוי: נמשיך קדימה, ואז אני רוצה לעבור לשבועות באותה שנה, שיוצא ערב החג ביום שישי, שבועות בערב שבת, והחג עצמו בראשון.

<אמיר הלוי: ועוד פעם, אם מתפנים ימי חופשה, ברור לנו שבפיזור נכון אפשר ליצור פה נוסחה שתהיה טובה למשק, טובה למורים, טובה להורים, טובה לתלמידים וטובה גם – וזו לא בושה – לבעלי העסקים שמתמודדים בארץ עם הרבה מאוד אי ודאויות, והרגשתי מאוד לא נוח בשביל בעלי העסקים השנה, כשאנחנו יודעים, מדובר פה על התקופה הטובה שאנחנו נמצאים בה, אבל אנחנו גם זוכרים את תקופת צוק איתן שיצאנו בקמפיין גדול "דווקא עכשיו חופשה בישראל".

<אמיר הלוי: אז עם כל מה שהיה השנה בל"ג בעומר תחשבו כמה ימי טיול ולינות ירדו למשק בגלל כל התזוזות שהיו, ואני לא מדבר על היסעים ועל כל הבלגן שהיה, וגם בשנה הבאה ל"ג בעומר הוא ביום חמישי.

<אמיר הלוי: זאת אומרת שהמדורות ברביעי בערב, חמישי ל"ג בעומר, מדורות, שישי, עוד פעם חוזרים לבית הספר.

<אמיר הלוי: אז יש בשנה הבאה את השנה הקלאסית כדי לעשות פה את השינוי, לשבת ולמצוא את הפתרון, ואנחנו כמשרד התיירות באמת נשמח לעזור בכל נתון לתקן נתונים שצריך, כל מה שצריך אנחנו פתוחים, ושיהיה לכולנו בהצלחה.

<אמיר הלוי: תודה.

מנואל טרכטנברג: אני יכול לשאול שאלה?

מנואל טרכטנברג: אם אני מבין אותך נכון, היית מציע שלגבי ט"ו בשבט, שט"ו בשבט לא יהיה דווקא בט"ו בשבט אלא ביום רביעי הקרוב ביותר לט"ו בשבט - - -

<אמיר הלוי: לא רביעי.

מנואל טרכטנברג: שניה, הרי פה יש מקריות מסוימת בלוח הזה.

מנואל טרכטנברג: אבל אתה רוצה לקבוע כלל שהוא יהיה כלל ברזל.

<אמיר הלוי: אתה שואל, אז אני אגיד לך, ט"ו בשבט הוא חג משפחתי, אם היה יום ראשון, שאלת על ט"ו בשבט, אם ט"ו בשבט היה יום ראשון וזה היה סוף שבוע ירוק, וט"ו בשבט קבוע ביום ראשון וזה חג משפחתי, ויש סדר ט"ו בשבט ומשפחות היו מתכנסות במוצאי שבת, מה שלא קורה היום, היית משיג את כל ההישג.

מנואל טרכטנברג: בסדר גמור.

מנואל טרכטנברג: אז לגבי אותם חגים, אם אני צריך להכליל את מה שאתה אומר, לגבי אותם חגים שהתאריך העברי הוא לא מדאורייתא, אז להזיז אותו ליום חמישי או ליום ראשון ולקבוע את זה פק"ל, שכך זה יהיה מכאן ואילך, כל שנה מתאימים את זה לפי הלוח.

<אמיר הלוי: ויום העצמאות יוצא בשלישי-רביעי, מי שמרוויח זה בעיקר יצרני הבשר, לא הצימרים.

מנואל טרכטנברג: בסדר, זו הכוונה.

עודד פורר: למשל, חבר הכנסת טרכטנברג, עלתה פה הצעה שכבר עברה אגב בקריאה טרומית בכנסות קודמות, שיום העצמאות תמיד יהיה בשבוע של ה' באייר ביום חמישי.

עודד פורר: ואז אתה מוסיף לו את יום שישי יום חופש, כולם יודעים להתמודד עם זה.

עודד פורר: אותו דבר אפשר לקבוע את ט"ו בשבט.

עודד פורר: לקבוע שט"ו בשבט תמיד יחול ביום חמישי בשבוע של ט"ו בשבט מבחינת חופשה, ניתן חופשה מבתי הספר ונגרע חופשה במקומות אחרים - - -

מנואל טרכטנברג: זה לא יהיה המצב עם שבועות.

<אמיר הלוי: שבועות, חג מתן תורה מדאורייתא.

עודד פורר: אבל אתה יכול להצמיד לשבועות, השנה שבועות הסתיים, החופשה הייתה ביום חמישי.

מנואל טרכטנברג: אבל זה במקרה.

עודד פורר: כן, נכון.

מנואל טרכטנברג: יש הבדל בין אלה שאתה יכול לקבוע לבין אלה שלא.

עודד פורר: אמת.

<אמיר הלוי: נכון.

<אמיר הלוי: ופה רק אני חושב שיש פה את הטווח הקצר והטווח הארוך.

<אמיר הלוי: כי הטווח הקצר הוא לפחות לקחת את השנים הקרובות וגם אם אין הסכמות על הכל, לסדר את השנים הקרובות ולתת פה את המערך הרצוי בהסכמה, במידת האפשר.

מנואל טרכטנברג: כל שנה, חמש שנים קדימה.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

עודד פורר: תודה.

יוליה מלינובסקי: האמת, יש הצעה אחרת, שוועדת החינוך של הכנסת כל שנה תתכנס ותאשר את החופשות לשנה הבאה.

<אמיר הלוי: אבל אז עובדים בלי ודאות ארוכת טווח.

עודד פורר: הרעיון הוא שתיוצר ודאות עקרונית ובכל שנה, הרי אין מה לעשות, צריך להתאים את לוח השנה, אבל בכל שנה לפני, אם החופשה תסתיים בל' באב, זאת אומרת ששנת הלימודים תתחיל ב-א' באלול, אז בחודש תמוז תתכנס ועדת החינוך של הכנסת, יוצג לה לוח החופשות, יהיה איזה שהוא דיון ציבורי כזה או אחר, יכול להיות שייעשו עדכונים, יכול להיות שלא.

עודד פורר: יכול להיות שפשוט יאשרו, זו בהחלט אפשרות.

<אמיר הלוי: אבל רק עוד משפט אחד ברשותך, הודאות פה מאוד חשובה, כי ברגע שהתעשייה הזאת תדע שבחמש שנים הקרובות יש סופי שבוע אז יהיו פסטיבלים, יהיו מבצעים, יהיו אירועים, וכולם ייערכו לזה שמזמינים את עם ישראל לבלות בחיק הטבע סופי שבוע ארוכים, מה שהיום לצערנו אין.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: מהמרכז למחקר ומידע של הכנסת, אני מבקש שתציגו לפני המועצה הלאומית לכלכלה כי יש שם חלק שהסתמכתם עליהם.

עודד פורר: אנחנו ביקשנו בישיבה הקודמת ממרכז המחקר והמידע לבדוק כמה עולה יום הוראה, מה עלות של יום הוראה בגני הילדים ובבתי הספר היסודיים, כדי להבין שאם נגרע או צריך לפצות או צריך להוסיף ימים כאלה, מה העלויות שיהיו.

עודד פורר: לא בטוח שזה עומד בהלימה עם הנתונים שאגף השכר של משרד האוצר חושב, אבל לפחות אלה הנתונים של מרכז המחקר והמידע, בבקשה.

<ענת ירון: אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<ענת ירון: חשוב לציין שהאומדן שעשינו מדבר על העלויות הקיימות ולאו דווקא אפשר להשליך עליו על עלויות לתוספת ימי - - -.

<ענת ירון: לקחנו נתונים לגבי בתי ספר יסודיים ממערכת השקיפות התקציבית של משרד החינוך על סך ההוצאה בבתי ספר יסודיים בחינוך הרגיל בשנת הלימודים תשע"ה, חילקנו במספר ימי ההוראה וקיבלנו באמדן מאוד בסיסי שעלות בתי הספר היסודיים ליום הוראה היא 59 מיליון ₪.

<ענת ירון: בגנים לקחנו נתונים אחרים, איזה שהוא אומדן שהיה בספר התקציב, בהצעת התקציב האחרונה וקיבלנו - - - של בין 16-20 מיליון ₪ ליום.

מנואל טרכטנברג: לא הבנתי, לקחתם את סך איזה עלויות?

<ענת ירון: אני יכולה לפרט, לגבי בתי ספר יסודיים בעצם כל ההוצאות שמופו במערכת השקיפות התקציבית של משרד החינוך, שאלה הוצאות שקשורות לעובדי הוראה, תשלומים לרשויות מקומיות, לבעלויות ברכישות והקצבות, הם לא כוללים את השתתפות המועצות המקומיות והם לא כוללים את כל המקורות התקציביים, תשלומי הורים, עמותות וכדומה.

<ענת ירון: כמובן שלא היה פה מיפוי של הוצאות שהן שנתיות - - -

עודד פורר: לא התקורות.

עודד פורר: של מבנה, חשמל - - -

<ענת ירון: כמובן שאין כאן בעצם גם התייחסות להוצאות שהן כבר כיום שנתיות מול כאלה שקשורות למספר ימי ההוראה.

<ענת ירון: זה בעצם איזה שהוא אומדן באמת ראשוני ובסיסי.

חיים ילין: מה ההגדרה של בתי ספר יסודיים רגילים?

<ענת ירון: בחינוך הרגיל.

חיים ילין: מה זה חינוך רגיל?

<ענת ירון: שהוא לא חינוך מיוחד.

<ענת ירון: כל סוגי ה- - -

חיים ילין: כל החינוך היסודי שהוא לא מיוחד?

עודד פורר: חינוך ממלכתי.

עודד פורר: כל החינוך שהוא בגילאי יסודי, כולל חינוך שהוא לא רק ממלכתי.

<ענת ירון: נכון.

עודד פורר: בלבד שהוא לא בחינוך המיוחד.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לסייג לרגע.

מנואל טרכטנברג: תראי, יש את העלות הממוצעת ליום הוראה שזה מה שעשיתם.

מנואל טרכטנברג: ויש את השאלה הרלבנטית שנדונה כאן, שזה מה קורה ליום האחרון שאתה יכול להוסיף או לגרוע, וזו שאלה נפרדת לגמרי.

<ענת ירון: פנינו, שוב, במסגרת - - - פנינו למשרד האוצר לקבל נתונים שלהם על עובדי הוראה, אבל לא קיבלנו נתונים.

עודד פורר: הם פה, אז הם יוכלו לתת לנו אותם.

<קריאה: - - -

<ענת ירון: נכון, הפנית אותי, אבל - - -

עודד פורר: המועצה הלאומית לכלכלה בבקשה.

עודד פורר: אני אולי אתן איזה פתיח, אנחנו צפינו כולנו ולמדנו בתקשורת שיש עבודה של המועצה הלאומית לכלכלה על מה הבנפיט הכלכלי ליום חופש כזה, או לקיצור החופשים.

עודד פורר: פניתי למועצה הלאומית לכלכלה לקבל את המסמך שעליו דובר, אז אני לאור העניין הזה זימנתי אתכם לבוא לפה כי הבנתי שאין בדיוק איזה מסמך.

<יוליה איתן: יש מסמך, אבל הוא בעבודה.

<יוליה איתן: אני סגנית ראש המועצה הלאומית לכלכלה.

<יוליה איתן: אכן המועצה הלאומית לכלכלה נדרשה לנושא החופשים.

<יוליה איתן: אני אולי אקדים ואומר שבעצם ועדה בראשות פרופ' יוג'ין קנדל בחנה את סוגיית יום א', נושא החופשים כבר בשלב מוקדם יותר של ה - - -

עודד פורר: חופשות.

<יוליה איתן: חופשות.

<יוליה איתן: נבחנה הסוגיה של יום א', וכבר אז ישנן מספר המלצות ששמנו על המדוכה.

<יוליה איתן: לעניין חופשות בבתי הספר, חופשים זה גם בסדר להגיד כי זה לא התייחס רק לבתי הספר, אבל אני אתמקד רגע בבתי הספר, הבדיקה הזאת נעשתה לבקשת השר בנט, כאשר בעצם הסוגיה שאנחנו נדרשנו אליה היא סוגיה של מה קורה, ואולי אני אקדים ואומר, בעצם הבחינה שלנו העלתה שהפער הגדול הוא לא בימי העבודה בהכרח של המורים, הבעיה היא באי סנכרון בין העובדים לבין ימי העבודה של המורים.

<יוליה איתן: כלומר, אם אנחנו מסתכלים אנחנו בסך הכל רואים שהמשק הישראלי עובד הרבה ימים, גם בהשוואה בינלאומית, וגם המורים עובדים הרבה ימים גם בהשוואות בינלאומיות.

<יוליה איתן: הבעיה זו אי ההלימה בין שתי המערכות האלה שיוצרת עומס מאוד מאוד גדול על משפחות צעירות בעיקר, כי אנחנו לרוב יודעים שיש מתאם כרונולוגי בין גיל הילדים לגיל העובדים, וזה בדיוק השלב שבו האנשים גם נמצאים בין הפטיש לסדן ובעומס ייחודי, גם בתחילת הקריירה וגם הוצאות גבוהות מאוד על גידול הילדים בלי קשר למערכת החינוך, ולכן יש פה איזו שהיא סוגיה ומצוקה מהותית אמיתית במשק.

<יוליה איתן: מה שאנחנו ניסינו לבדוק זה מה יכולה להיות התרומה הכלכלית של גישור על הפער הזה.

<יוליה איתן: אנחנו כל פעם הסתכלנו מכיוונים אחרים ואני אתמקד ואומר שהמסקנה שלנו הייתה שעיקר העומס או עיקר אי ההלימה בין ימי החופשה והפער בהשוואות בינלאומיות, נופל על אותם ימים במהלך השנה ולא בהכרח בחופש הגדול, שבהם המשק חוזר לפעילות סדירה ורגילה ואילו מערכת החינוך ממשיכה להיות בחופש.

יוליה מלינובסקי: את מדברת על 15 הימים שאני דיברתי עליהם.

<יוליה איתן: נכון.

<יוליה איתן: אנחנו מדברים על איסרו חג, אנחנו מדברים על חנוכה, אנחנו מדברים על ימים שהם פזורים במהלך השנה, ובימים האלה אין מענה מערכתי לילדים, מאוד קשה גם להקים מענה מערכתי לאור ההעדפה הזאת שנקראת יתרונות לגודל, לא מקימים קייטנה בשביל יום.

<יוליה איתן: כשמדובר בתקופה ממושכת אנחנו יכולים להבין למה יש פעילות כלכלית שצומחת סביב זה.

<יוליה איתן: כשמדובר על יום בודד, לרוב מאוד מאוד קשה למצוא מענים והמענים שניתנים הם או יקרים מדי או לא זמינים.

<יוליה איתן: בחלק מהמקרים יש הנחה שיש סבא וסבתא כשאנחנו יודעים שלאור שיעור הולך וגובר של השתתפות מבוגרים בשוק העבודה, גם המענה הזה הולך ומצטמצם ובמשך הזמן יצטמצם עוד יותר.

<יוליה איתן: כלומר יש פה איזו שהיא התנקזות של צרכים שכן מתמקדת במהלך שנת הלימודים, מבחינתנו שם הפער המובהק בינינו לבין העולם, שם הצורך הגדול ביותר ושם העומס הגדול ביותר על המשפחות הצעירות, ולכן לא מפתיע הקול הקורא לפעולה בעניין הזה.

<יוליה איתן: אני רק אציין שהפער שאנחנו אמדנו אותו הוא פער של כמעט 60 ימי עבודה בין ההורים לילדים, וזה ימים מאוד חשובים שצוין פה כבר קודם שגם אם לכאורה המשק חזר לפעילות רגילה, אנחנו יודעים שבימים האלה הפריון הוא יחסית נמוך.

מירב בן ארי: איך הגעת לשישים?

<יוליה איתן: הסתכלנו.

מירב בן ארי: תסבירי, כי אני ספרתי 42.

מירב בן ארי: תגידי לי איך הגעת ל-60.

<יוליה איתן: אני יכולה להראות לך את החישובים.

מירב בן ארי: לא, איך.

מירב בן ארי: מה ספרת ימי שישי?

עודד פורר: 42 זה אולי בקיזוז חופשים.

מירב בן ארי: אין בקיזוז.

מירב בן ארי: 42 זה ימים ספורים.

מירב בן ארי: איך הגעת ל-60?

<יוליה איתן: אני מוכנה להראות לך את כל החישובים.

מנואל טרכטנברג: אנחנו הגענו ליותר.

מירב בן ארי: תאמין לי, בדקנו שלוש פעמים כולל עם צוות של האוצר.

יוליה מלינובסקי: לא, זה לא 60.

יוליה מלינובסקי: זה 66 ימי חופשה.

מירב בן ארי: זה לא נכון.

מירב בן ארי: אני אראה לכם גם במפורש, בדקנו את זה.

<יוליה איתן: אני אשמח לשבת איתך בפרטני.

<יוליה איתן: בשמחה.

מירב בן ארי: זה קצת מטריד אותי, כי זה גם נאמר בתקשורת.

מירב בן ארי: בדקנו שלוש פעמים אחד-אחד את ימי החופשה לפי לוח השנה של בתי הספר, אני גם במקרה עשר שנים עבדתי מול בתי ספר, זה לא 60.

מירב בן ארי: וחשוב לומר.

מנואל טרכטנברג: זה כולל את החופש הגדול או לא?

מירב בן ארי: לא.

מירב בן ארי: החופש הגדול זה 60 יום.

עודד פורר: לא, השאלה אם כשאת סופרת, תראי, אם תקחי - - -

מירב בן ארי: קח את הימים במהלך השנה.

יוליה מלינובסקי: במהלך השנה זה 40 - - -

עודד פורר: אי אפשר לא להסתכל על חודשים יולי-אוגוסט.

מירב בן ארי: אז אין בעיה, אז החופש הגדול - - -

יוליה מלינובסקי: בסך הכל 66.

עודד פורר: החופש הגדול לבד.

עודד פורר: רק החופשה של החופש הגדול שהיא בערך סדר גודל של שמונה וחצי, זה 60 יום, אבל זה לא 60 ימי חופשה כי את השבתות לא סופרים.

עודד פורר: פה יש שאלה של פרקטיקה, אם אתה סופר את ימי שישי או לא.

<יוליה איתן: אני רוצה לחדד מה אמרתי.

<יוליה איתן: אני אסביר מה אמרתי.

<יוליה איתן: אמרתי שיש 60 ימים בהם קיים פער בין ימי העבודה של - - -

מירב בן ארי: וזה גם לא נכון, זה לא נכון בעיני כי גם המגזר הפרטי, זה לא על 14 ימי חופשה.

עודד פורר: לא, אבל מדברים על ה- - -

מירב בן ארי: יש כאן איזה שהוא סחף - - -

עודד פורר: מה שאני מציע - - -

מירב בן ארי: תביאי את הנתונים.

יוליה מלינובסקי: אני אעביר לך את הנתונים.

עודד פורר: מה שאני מציע בעניין הזה, יוליה ויוליה, המועצה הלאומית לכלכלה תעביר לנו את ההשוואה הזאת של הנתונים, זה לא כזה מסובך.

עודד פורר: ה-ממ"מ עשה גם הוא מחקר בעניין הזה, זה גם מונח בפני הוועדה.

<יוליה איתן: בהקשר הזה אנחנו גם הסתמכנו על ה-ממ"מ.

עודד פורר: זה לא כזה, זה בסך הכל לספור, אני לא חושב שבשביל זה צריך לכנס את הוועדה.

<יוליה איתן: אוקיי, אז אני חוזרת לנקודה, מבחינתנו הסוגיה המרכזית היא אי סנכרון בין ימי העבודה של ההורים לימי העבודה של מערכת החינוך.

<יוליה איתן: הבעיה היא משמעותית יותר בגילאים הצעירים והיא מעיקה במיוחד במהלך השנה, כאשר אין פתרונות מערכתיים לתת מענה, כאשר בחופש הגדול יש שם סוגיות אחרות גם איתם צריך אולי להתמודד.

<יוליה איתן: הבעיה המרכזית מבחינתנו היא הימים במהלך השנה.

<יוליה איתן: בעצם אנחנו כן התייחסנו לכך, אנחנו בחנו מה תהיה התרומה השולית של שבעה ימים תוספתיים בהם כן יתקיים סנכרון בין העבודה של ההורים לעבודה של מערכת החינוך.

<יוליה איתן: נדרשנו לסוגיה הזאת, אמרנו בואו נניח שמוסיפים שבעה ימים שבהם יש מענה לילדים במערכת החינוך, וההורים יכולים לחזור לעבודה כאשר פה אני רוצה לחדד, לא נדרשנו לפן הפדגוגי.

<יוליה איתן: הנקודה הזאת זה לא תחום ההתמחות שלנו, אני לא יודעת להגיד אם טוב יותר או טוב פחות שיהיה רצף של הלימודים או חופשים, זה באמת לא התחום שלנו, אנחנו נדרשנו לסוגיה הכלכלית של האם זה כדאי למשק ומה התועלת שיכולה לצמוח.

<יוליה איתן: אנחנו כמובן התייחסנו פה גם לעניין הפריון שיכול לעלות, הסוגיה של עובדים צעירים.

<יוליה איתן: דיברנו גם על הנטל הכלכלי ובעצם את הבחינה הזאת עשינו בשלוש גישות שונות: גישה מרחיבה, גישה ממוצעת וגישה מצמצמת.

<יוליה איתן: ספויילר – בשלושת החישובים התועלת הכלכלית למשק היא חיובית ומשמעותית וגדולה.

<יוליה איתן: הגישה המצמצמת או גישת עלות/תועלת היא גישה יחסית שמרנית, באנו ואמרנו בואו ונראה כמה זה עשוי לעלות אל מול השאלה של מה ערך תוספת הפריון שאנחנו יכולים לקבל במערכת אל מול ההוצאות.

<יוליה איתן: התייחסנו לגילאים גן עד גיל 12.

<יוליה איתן: לא הסתכלנו על הפעלה של כל המערכת, הסתכלנו על הגילאים הצעירים, שם לדעתנו גם מוקד - - -

<קריאה: מאיזה גיל?

<יוליה איתן: מגיל 3 עד 12.

<יוליה איתן: בגילאים האלה יש כ-600,000 משקי בית רלבנטיים, כשמתוכם חלק ממשקי הבית הם משקי בית חד הוריים ששם המצוקה עוד יותר גדולה, וצריך לציין גם את העניין הזה.

<יוליה איתן: בעצם בגישה הזאת התוספת לשבעה ימי פעילות היא כ-600 מיליון ₪, כחצי מיליארד שקל, קצת יותר אפילו, בהסתכלות שנתית.

עודד פורר: 90 מיליון שקל ליום.

<יוליה איתן: משהו כזה.

יוליה מלינובסקי: שבעה ימים - - -

<יוליה איתן: כ-600 מיליון שקל.

<יוליה איתן: תועלת כלכלית משקית.

<יוליה איתן: שוב, אנחנו לא מדברים פה על חישוב תקציבי, אנחנו מסתכלים על תועלת.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: זאת אומרת שלשיטת

עודד פורר: כם המשק מרוויח עוד 90 מיליון שקל בכל יום שאנחנו מצליחים לסנכרן.

<יוליה איתן: נכון.

<יוליה איתן: כשבעצם הנתונים שהסתכלנו עליהם, אנחנו הסתכלנו על הכנסות ההורים, פילחנו את משקי הבית, הסתמכנו על סקרי הכנסות והוצאות וראינו גם ש- - -

עודד פורר: אני אומר את זה לאגף השכר כדי שהם ידעו מאיפה הם יוכלו לשלם את התוספת למורים שיבקשו כשאנחנו נבטל ימי חופשה.

עודד פורר: אפשר גם להתבדח בוועדה.

עודד פורר: הרי הם לא יוותרו והם לא יוסיפו, אז זה לא משנה.

<אמיר הלוי: הם לא רוצים כסף אפילו.

יוליה מלינובסקי: מה שנאמר כאן קודם שיום לימודים ביסודי וגני זה 80 מיליון שקל, ופה אנחנו רואים 90 מיליון שקל, אז זה מתאזן.

יוליה מלינובסקי: זה די מתאזן, אפילו ברווח.

<יוליה איתן: שוב, זו לא אותה צורת חישוב והכסף יוצא ממקומות אחרים, אני לא מתייחסת לזה.

<יוליה איתן: אגב, ההסתכלות שלנו הייתה שבעצם אנחנו לא מבקשים מהמורים לעבוד ימים נוספים, אלא ניתנים מענים שהם חיצוניים או שונים מהפעלה רגילה של מערכת החינוך כי מטבע הדברים אנחנו פה על הצעה שהיא חלקית, בעצם זה שמפעילים גילאים מסוימים, אנחנו לא בטוחים שזה חייב להיות מתכונת הפעלה מלאה, יכול להיות שאפשר לחשוב פה על פעילויות אחרים עם ערכים תוספתיים שהם לאו דווקא של מערכת חינוך רגילה אלא תכנים אחרים סו-קולד, לא דובר על הפעלה רגילה מלאה של מערכת החינוך בחישוב הזה.

מירב בן ארי: כי גם אתם עסקתם במקום הכלכלי, באתם ואמרתם "אם אנחנו משחררים את ההורים, כמה המשק מרוויח".

מירב בן ארי: זה בסדר גמור.

מירב בן ארי: זה התפקיד שלכם.

מירב בן ארי: התפקיד שלהם הוא לא להגיד כמה יעלה להשאיר את הילדים בקייטנה, לצורך העניין.

עודד פורר: לא, זה לא תפקידם.

איילת נחמיאס ורבין: זה האוצר.

מירב בן ארי: זה גם לא האוצר.

מנואל טרכטנברג: אבל מה העלות.

מנואל טרכטנברג: ציינת את התועלת.

<יוליה איתן: אנחנו ניכינו את העלות, שבה לקחנו כאומדן - - -

מנואל טרכטנברג: אה, זה הנטו?

עודד פורר: זה הנטו, אחרי ניכוי של ה-80 מיליון עלויות.

עודד פורר: זה לא 80 מול 90, יוליה.

עודד פורר: ה-90 הוא נטו.

מירב בן ארי: 90 מיליון נטו ליום.

יוליה מלינובסקי: אחלה עסק.

מנואל טרכטנברג: זה נטו כחלון.

מירב בן ארי: כן.

מירב בן ארי: הכל נטו כחלון, עמנואל.

מירב בן ארי: אתה צודק.

יוליה מלינובסקי: נשנה את הטרמינולוגיה הכלכלית.

מנואל טרכטנברג: אבל מה הברוטו, זה גם חשוב.

<יוליה איתן: תראה, מה שאנחנו ניכינו, לקחנו כאומדן את העלות של הפעלה של קייטנות של החופש הגדול, שזאת מתכונת הפעלה זולה יחסית.

עודד פורר: שהיא מוערכת בכמה?

<יוליה איתן: מהנתון שיש לנו ההפעלה ליום כ-40 מיליון ₪.

עודד פורר: זאת אומרת התועלת הכלכלית היא 130 מיליון ₪.

<יוליה איתן: מ-3 עד 9.

<יוליה איתן: אנחנו בחישוב שלנו הרחבנו את זה עוד שלוש שנים.

מנואל טרכטנברג: זה טוב, כי ה-90 היה נראה לי מאוד נמוך כברוטו.

<יוליה איתן: לא, זה נטו.

<יוליה איתן: וזה גם הגישה הכי מצמצמת, אבל התחלתי איתה כי היא בסופו של דבר מאוד אינטואיטיבית כי זה עלות/תועלת, ופה אנחנו מסתכלים גם על - - - אגב, יש דברים נוספים שקשה לנו לתמחר אותם, קשה לנו לתמחר את היום שבו ההורה לכאורה נמצא במקום העבודה אבל הילד שהגיע איתו לא מאפשר לו לעבוד בתפוקה מלאה.

איילת נחמיאס ורבין: כן, איך הוא עובד.

יוליה מלינובסקי: הוא לא עובד, נו.

עודד פורר: מה יורד הפריון כשבחודש יולי מגיע ההורה עם הילד לעבודה.

איילת נחמיאס ורבין: שלא לדבר על אוגוסט.

מירב בן ארי: הילד מגיע לעבודה, הפריון נשמר.

איילת נחמיאס ורבין: היום הפריון של שתי ח"כיות נפגע.

עודד פורר: עוד שאלה יוליה בהקשר הזה.

עודד פורר: אתם לא הבאתם בחשבון את הנתונים בהקשר של מה שהציג פה משרד התיירות שאומר, כשתפרשו את זה אחרת, גם בחופשים אני ארוויח.

<יוליה איתן: אנחנו לא באנו וביקשנו לשנות את ימי החופש.

עודד פורר: לא, אני אומר, אם יהיה פה סוף שבוע ארוך לא באתם ואמרתם "עכשיו גם פה המשק ירוויח".

עודד פורר: את זה לא הכנסתם.

עודד פורר: זה אתה אומר בנוסף.

עודד פורר: זאת אומרת נוסף ל-130 מיליון שקל, יש לנו רווח בפרישה אחרת, ואני עוד לא מדבר על קיצוץ ימי חופשה.

עודד פורר: מלא כסף לתקציב המדינה שאפשר יהיה להחזיר אותו בנקודות זיכוי במס.

<יוליה איתן: אני אמנם לא - - - במשרד האוצר, אבל צריך לא להתבלבל בין תועלת ותוספת למשק לבין הכנסות המדינה ממסים, כשבעצם בסוף, נכון שבסיס המס שלנו מתרחב, זה לא אומר שיש לנו יותר כסף להתחיל לשלם למישהו או להוסיף בתקציב.

<יוליה איתן: זה שתי תופעות שונות ואחרות.

עודד פורר: בוא נגיד ככה, שכשמישהו גם מרוויח יותר הוא גם פחות נשען על - - -

<יוליה איתן: יש תועלות למשק וזה טוב וראוי שיהיו, זה לא אומר שיש יותר כסף בקופת המדינה שאפשר להתחיל לחלק אותו עכשיו.

מנואל טרכטנברג: יוליה, חישוב כקירוב, אם משקל המסים בתוצר הוא 38%, אז מה-90 האלה יותר משליש ילכו ל - - -

<יוליה איתן: אם אנחנו מניחים פה גמישות יחידתית.

עודד פורר: לא סתם גייסנו את יו"ר המועצה הלאומית לכלכלה לשעבר לוועדה.

עודד פורר: הוא לא יושב פה סתם.

<יוליה איתן: לרגע לא חשבנו.

<יוליה איתן: אנחנו למדנו מהטובים ביותר.

<יוליה איתן: זאת גישה אחת שעושה גישת עלות/תועלת.

<יוליה איתן: אני רק אגיד שיש עוד שתי גישות שבהן בחנו את הסוגיה.

<יוליה איתן: גישה אחת היא גישת תוספת התוצר, בעצם גם בדקנו מה קורה.

<יוליה איתן: אמנם אפשר להסתכל על זה כעל עלויות הפעלת המערכת, אבל מצד שני יש פה אנשים שמקבלים תוספת למשכורת, יש פה פעילות נוספת שמתרחשת למשק וגם אותה אפשר להוסיף לחישובים.

<יוליה איתן: בעצם ה-G שלנו עולה, והגישה השלישית היא willingness to pay, בעצם לבוא ולהסתכל על כמה אנחנו היום מוכנים לשלם על יום חינוך נוסף, זה לקחת פשוט את התקציב שהיום יוצא על חינוך ולבוא ולהגיד – והמדינה כבר פעם אחת אמרה כמה היא מוכנה לשלם על יום כזה, אז - - -

עודד פורר: זה המחיר.

<יוליה איתן: כן.

<יוליה איתן: זה המרחיב ביותר.

<יוליה איתן: אז אני אומרת שגם אם אנחנו הולכים לגישה המצמצמת ביותר מדובר על תועלת כלכלית גדולה למשק.

עודד פורר: לאיזה מספר הגעתם בגישה המרחיבה?

<יוליה איתן: בגישה המרחיבה הגענו ל-250 מיליון שקל ליום.

עודד פורר: 250 מיליון נטו?

<יוליה איתן: נטו.

<יוליה איתן: אבל שוב, זו גישה מסוימת, לכל אחת מהגישות, פעם זה מרחיב פעם זה מצמצם.

עודד פורר: בין 90 ל-250 מיליון ₪.

<יוליה איתן: כן.

<יוליה איתן: שוב, מבחינתנו הערך הגדול הוא בלסנכרן בין הימים, ליצור את הגשר.

<יוליה איתן: הקושי הגדול הוא במהלך השנה, שם גם אנחנו חריגים ביחס לעולם.

<יוליה איתן: ברור לנו שיש ערך מאוד גדול פה להשען על תשתיות ציבוריות במתן המענה, כיוון שהן כבר קיימות וההשקעה הראשונית נעשתה, לעשות בהן שימוש, ולכן הדוגמה של בית ספר בחופש הגדול היא דוגמה מצוינת כמשהו שאפשר לקחת אותו כמודל שפשוט משכפלים אותו באותם הימים.

<יוליה איתן: האם זה נותן את המענה האופטימלי מבחינה פדגוגית, האם זה בדיוק למה שהוועדה שואפת, זה לא מה שאנחנו בדקנו.

<יוליה איתן: זה מה שיש לנו להגיד, כמובן נשמח לבחון כל נתון שלנו אל מול נתונים אחרים.

<יוליה איתן: שוב, ה-60 ימים זה הפער, לכל השנה.

עודד פורר: תודה יוליה.

עודד פורר: אני חוזר שוב למה שאנחנו דיברנו לגבי הפרישה והסנכרון האחרים, לבקשות שלנו שהיו והופנו להסתדרות וארגוני המורים, שאני אשמח בהמשך לשמוע את ההתייחסויות שלכם גם לעניין הזה.

עודד פורר: נמצא איתנו משה בנימין.

עודד פורר: תוכל להציג את עצמך.

עודד פורר: לגבי הנושא של היוזמה של ימי ראשון ימי חופש שבזמנו עלתה ואפילו אושרה פה בקריאה טרומית.

<משה בנימין: אני ראש מטה השר במשרד הכלכלה.

<משה בנימין: יצא לי ללוות את היוזמה הזאת עוד בתקופתו של חבר הכנסת והשר סילבן שלום שניסה לקדם את זה למהלך יותר רחב של סופי שבוע שיתפרשו על פני כל השנה.

<משה בנימין: זה הצטמצם עם הזמנים, ביחד עם המועצה הלאומית לכלכלה שכל פעם ניסתה לחתוך בזה, זה הגיע ל-12, עכשיו הם הולכים למהלך של שישה, וזה גם מה שהביא חבר הכנסת, שר הכלכלה והתעשייה אלי כהן.

<משה בנימין: שזה פתרון.

<משה בנימין: אמיר, ואני גם מכיר את היוזמות שהיו בעבר, זה נראה לי הפתרון שיכול לתת לנו פה תשובה לשני דברים שעלו פה גם מהמועצה הלאומית לכלכלה וגם ממשרד התיירות, שזה הקטע של הסנכרון והקטע של הוודאות.

<משה בנימין: כי ברגע שנלך למהלך הזה גם יהיה לנו ודאות על הימים וגם תהיה לנו פה איזו שהיא אופציה לעשות את הסנכרון הזה כי העלו פה "איך נסנכרן", "איך נדע", ואמר נכון מנכ"ל משרד התיירות "אנחנו צריכים לדעת קדימה".

<משה בנימין: המהלך האחרון שהתבצע מרגע שנכנס השר אלי כהן לתפקידו כשר הכלכלה, ושם גם יש איזו שהיא נקודה שקשורה לעניין הזה, זה הפריון כמובן ושחיקת העובד והרצון לסנכרן בין ימי החופשה כדי להגדיל את הצריכה ולסייע למגזר המסחרי, אם אנחנו מדברים גם על העניין של לשכות המסחר שתומכות בכך, גופי תיירות אם זה איגוד התיירות או משרד התיירות, הבעיות שתמיד היו – וזה היסטורי – תמיד הקשיים היו למול התאחדות התעשיינים, אם פה דיברנו על מודל של סוף שבוע ארוך הוא מודל שעתי, שזה גם מה שבחנו לאחרונה ואני מאמין שגם ראיתם בתקשורת, והסתדרות העובדים שכמובן גם רצתה לייצג את כל העובדים, ויש לנו את ארגוני המורים עם רן ארז שעבר אני זוכר שתמך, היום אני לא יודע מה היא עמדתו לגבי סוף שבוע ארוך, והיה את הארגון שהיום עובד בו יפה, בעבר עבד בו וסרמן, ששם היו קצת חילוקים איך אנחנו פורשים את זה, אם זה באמת על כל השנה ומתחילים במהלך רחב או כפיילוט.

<משה בנימין: ההצעה שעברה עכשיו, ועליה אנחנו דנים גם היום עם התעשיינים ועם הסתדרות העובדים באיזה שהוא מהלך משלים זה שישה ימים, או שזה יגיע לארבעה ימים.

<משה בנימין: אנחנו כבר נתנו ימים מוצעים שעכשיו אני שמח גם לשמוע את הימים שמשרד התיירות נתן, אני אוכל להציג את הימים האלה, באמת לנסות ולעשות סנכרון, זה היום הראשון של חנוכה למעשה שזה גם סנכרון עם החופש וגם סנכרון עם ההורים, היום הראשון של פסח שזה חופש לילדים אבל אין שם חופש להורים, היום הנוסף אם אני לא טועה היה היום הראשון של חופשת הילדים מבית הספר, שאמרנו בואו נעשה גם איזה שהוא יום שזה היום הראשון, תמיד ה-1.7, שמתחילים.

עודד פורר: או א' בתמוז.

<משה בנימין: אם אנחנו הולכים על הלוח העברי.

<משה בנימין: לאחר מכן התחלנו לראות אם אנחנו נוגעים במהלך הזה, כי רצינו לבדוק - - -

<קריאה: הגענו לשלושה ימים.

<משה בנימין: כן, אני אומר הרביעי, ופה היה דיון באמת, כי עכשיו אנחנו מדברים על מהלך של ארבעה, לפני השישה.

<משה בנימין: ההצעה מדברת על שישה אמרנו נתחיל בארבעה קודם כל שהם יהיו הבאלק המרכזי, ואז נעשה דיונים.

<משה בנימין: אז הרביעי, רצינו למעשה יום שייתן פה איזו שהיא אופציה, היום שהוצע, יום ראשון לאחר חופשת פורים ואז עושים מעין איזה שהוא גשר.

<משה בנימין: זה בדיוק כמו יום לותר קינג וכל הבוקסינג דיי שקורה בארצות הברית.

<משה בנימין: אם אנחנו מדברים פה באמת על עניין של סנכרון ולבדוק את זה כמעין פיילוט, זה יכול לבדוק את זה כי סנכרון, בדיוק כמו ש- - - גם את העבודה פחות או יותר ואנחנו יודעים מה אנחנו חוסכים ומה נכנס.

<משה בנימין: יום שהוא לא מסונכרן, השאלה מה אנחנו מרוויחים ממנו.

<משה בנימין: תיירותית, מסחר, בוודאות נרוויח ואני בטוח שאנחנו נקבל גם את הנתונים.

<משה בנימין: השאלה מבחינת תעשייה ומבחינת הגופים האחרים איך הם מצליחים לסנכרן את היום הזה, ואנחנו פה צריכים לראות את ההתאמות.

<משה בנימין: זו ההצעה שנדונה עכשיו בינינו לבין התעשיינים.

עודד פורר: אחת ההסכמות שלכם מול התאחדות התעשיינים, לפי מה שאני הבנתי, היא לוותר על הימים ולעבור למודל שעתי, של להפחית את ה- - -

עודד פורר: אחת ההסכמות שלכם מול התאחדות התעשיינים, לפי מה שאני הבנתי, היא לוותר על הימים ולעבור למודל שעתי, של להפחית את ה- - - אז זהו, זה היה המודל שהציעו הסתדרות העובדים, מודל שעתי להפחית שעה ואמרו או שזה יהיה מודל משולב, או מודל נפרד.

עודד פורר: זאת אומרת או סוף שבוע או שעתי.

עודד פורר: אנחנו אומרים שאם יש את הסוף שבוע ואנחנו רואים את התועלות הכלכליות, ואני שמח על העבודה שעכשיו אני אקבל, זה הרבה יותר משמעותי.

עודד פורר: זה יצא גם בתקשורת, אני רואה שלא כולם פה גם קפצו, ניסו לקבל פידבקים ובדקו, וזה לא נתן איזה שהוא פידבק משמעותי.

יוליה מלינובסקי: השאלה איפה זה נמצא עכשיו.

<משה בנימין: זה נמצא עכשיו, אני אומר, ולכן גם הגעתי לעדכן, אנחנו ממש בדיונים להחיות את זה מחדש ולהריץ את זה.

<משה בנימין: אנחנו עכשיו בדיונים מול - - -

יוליה מלינובסקי: צריך לסנכרן את זה עם מערכת החינוך.

<משה בנימין: כמובן.

<משה בנימין: אני אומר, כבר עכשיו כשאנחנו מדברים על ארבעה ימים, 75%.

<משה בנימין: זאת אומרת שלושה מתוך אחד יהיו מסונכרנים.

<משה בנימין: הנוסף זה בשביל הפיילוט כדי לבדוק את העניין.

<משה בנימין: אם נלך על שישה כמובן נעדיף, או שננסה שחמישה מתוך השישה – ועברנו על כל אורך השנה כמו שעשו במשרד התיירות, למצוא את הימים האלה.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת מוטי יוגב.

מרדכי יוגב: תודה.

מרדכי יוגב: אני אהיה קצר ואני מתנצל שאני לא רציף פה, אני בוועדות נוספות.

מרדכי יוגב: שאלה אחת, האם מה שעושה משרד החינוך, האם יש פה נציג משרד החינוך שדיווח מה הם עושים ואנחנו לא טוחנים מים.

עודד פורר: נמצאת פה?

איילת נחמיאס ורבין: עודד, כדאי אולי שחבר הכנסת יוגב יידע שביקשנו בסוף הדיון - - -

עודד פורר: אנחנו ביקשנו גם בדיון הקודם התייחסות ממשרד החינוך, לא התקבלה תגובה גם להצעות שעלו כאן.

מרדכי יוגב: יכול להיות שהוועדה עובדת, והמשרד יחליט מה שיחליט.

עודד פורר: יכול להיות.

איילת נחמיאס ורבין: זה לא שונה אגב ממה שהיה בשנה וחצי - - -

עודד פורר: אני אציין אדוני, שעוד טרם הכינוס הראשון של הוועדה ממש הוצאתי מכתב לשר בנט, הזמנתי אותו.

עודד פורר: אני אשמח לשמוע את עמדתו בעניין הזה פה.

עודד פורר: טרם קיבלנו תשובה לעניין.

מרדכי יוגב: אני אומר רק בתמצית מאוד רבה, אני אשתדל לחזור ב-16:00 להמשך.

מרדכי יוגב: אמרתי כעקרונות שאני חושב נעשה, אם לא כמהפכה שבאה לפתור הכל כי אין לזה סיכוי אלא כאיזה ניסוי וטעייה שמרבה בהסכמות ובא לצמצם את הפערים האלה ומנסה לשים שישה ימים, שבעה ימים, עשרה ימים גג של השוויה, של מה הכי מועיל להורים, למורים, לתלמידים, לסנכרון בין כל המערכות והמשק כמובן, ואזי ממנו לגזור גם דברים אחרים.

מרדכי יוגב: ואז עלו פה כהצעות או עלה הצורך פעם אחת של האיסרו חג שאין להם פתרון, ופה שמעתי שקשה למצוא פתרון ליום אחד, ופעם שניה חלק מהחופש הגדול, לקצר אותו משמונה שבועות לשבעה שבועות, ופעם נוספת עלה הרעיון שהעלה יו"ר הוועדה והוא לסנכרן עם הלוח העברי, לתת בלוק לימוד קבוע ואז ליצור את החופש בין אזור ז' תמוז ל-א' אלול, ואז מ-א' אלול יום כיפור ושם להשלים עוד שני ימי חופש במעין חופשת סוכות ארוכה יותר.

עודד פורר: גשר בין יום כיפור לסוכות.

מרדכי יוגב: גשר שכזה.

מרדכי יוגב: כן.

מרדכי יוגב: זה דבר שאתה העלית אותו ואני זורק אותו כניסוי וטעייה.

מרדכי יוגב: אבל הייתי מתחיל באמת באותם ימים בודדים, לקחת עוד כמה ימים ולראות כי טוב ולנסות ליישם אותם מה פחות מבהיל.

מרדכי יוגב: יותר מזה עלה, ואני מאמץ, לתת עבור זה למורים חמישה ימי בחירה במהלך השנה מה שהם משועבדים ואינם יכולים לקחת, ואם הם צריכים ללכת עם ילד לקופת החולים, משהו כזה, או לכל דבר אחר, או לחתונה של בן, אזהם מסבנים ומבקשים - - - רפואי, כדרך שהיינו עושים בתיכון, מסבנים את הרופא.

מרדכי יוגב: אז זה לא ראוי שהמורה יעשה את זה.

מרדכי יוגב: אני אומר לכם, יש מספיק צבא מילואים של מורים, של פנסיונרים ואחרים, שרישום שלהם פר רשות, פר מקום, פר בית ספר, יכול פר בקשה של המורה, יום יומיים מראש להביא את המחליף לאותו יום שהוא זקוק לו, שגם זה היה נותן למורים את הפתרון אל מול עבודתם בימי החופש.

מרדכי יוגב: הדבר האחרון שעלה הוא לתגמל עבור עבודה בימי החופש בתגמול מסוים, כמעין נסיעת לילה של נהג מונית או כל דבר אחר שגם הוא היה נותן את התגמול על אותם דברים אל מול מוסכמות שהן פה מקום המדינה.

מרדכי יוגב: אני שמח ומודה לראש הוועדה שמנהל את הדברים בדרך הזאת, על מנת שנוציא דבר מתוקן מתחת ידינו ואומר גם למשרד החינוך שנעשית פה עבודה ושווה להביא את זה כדבר משותף, שאני מניח שתוצאתו תחזיק מים ולאחר ניסוי וטעייה של שנה אולי נוסיף ונגיד מזה יותר טוב.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: עורכת הדין לילי בורוכוב, מנהלת קשרי ממשל בלשכת העצמאים והעסקים הקטנים.

<לילי לאה בורוכוב: תודה על רשות הדיבור.

<לילי לאה בורוכוב: אנחנו כאן מייצגים את ארגון הגג של העצמאים בישראל.

<לילי לאה בורוכוב: אנחנו קוראים לוועדה למצוא את הדרך לשמור על יכולת ההישרדות של המעסיקים והעצמאיים.

<לילי לאה בורוכוב: כל הדיון בימי חופשה הוא כרגע לא רלבנטי לעצמאים.

<לילי לאה בורוכוב: אין להם זכויות סוציאליות.

<לילי לאה בורוכוב: בעצם כל איסרו חג וכל יום שאין את ההתאמה הזאת בין מערכת החינוך לבין יום שהמשק פועל, הם יוצאים לקרב.

<לילי לאה בורוכוב: הם צריכים למצוא סידור "איפה אני שם את הילד שלי היום, איך אני דואג לו מחר".

<לילי לאה בורוכוב: זה מה שקורה.

<לילי לאה בורוכוב: אנחנו הגענו לפה כדי לבקש שתהיה התאמה.

<לילי לאה בורוכוב: לעצמאים אין פתרונות, אין להם ימי חופשה, הם לא יכולים לבקש חופש מהמעסיק, אין להם מעסיק.

<לילי לאה בורוכוב: הם המעסיק של עצמם.

<לילי לאה בורוכוב: גם בכובע של המעסיקים, אנחנו מבקשים שיוכלו המעסיקים גם לקיים את העסק עם העובדים שלהם, שגם הם צריכים התאמות לילדים שלהם שנמצאים במערכת החינוך.

<לילי לאה בורוכוב: יש מעל 1,490,000 מועסקים בעסקים קטנים, ואנחנו באמת צריכים לשמור על אותם עסקים קטנים שישרדו, כדי שימשיכו לתת משכורות וימשיכו לדאוג לאותם הורים וכך הלאה בשרשרת, ומבקשים שהוועדה תקדיש לזה דיון רציני ואמיתי כמו שנעשה כאן, כדי ליצור את ההתאמה הזאת.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני חייב לומר בהקשר הזה, שמעתי את זה גם בדיון הראשון, שהועלו על ידי חלק מנציגי המורים שהגיעו לדיון, אמרו "תוסיפו ימי חופש להורים" אמרתי אז, ואני חוזר ואומר את זה גם עכשיו, יש חצי מיליון עצמאים במדינת ישראל, וכשאנחנו אומרים "תוסיפו ימי חופש להורים" אנחנו לא כוללים אותם, זאת אומרת הם לא בתוך המשוואה הזאת, והם יהיו במשוואה הזאת פה בוועדה.

עודד פורר: זאת אומרת הפטנט הזה שכאילו לא יקחו בחשבון את העמדות של ארגוני העצמאים והמעסיקים, לא יעבוד והרצון שלנו פה, וזה גם חלק מהדיון.

עודד פורר: לכן אני גם פונה אלייך ודרכך לארגוני העצמאים.

עודד פורר: תראו, הפתרון הזה יצטרך להיות גם פתרון כפי שנאמר פה גם קודם, של ניוד.

עודד פורר: וגם כאן, אני מכיר את עמדת העצמאים לימי ראשון ימי חופש, אני הייתי מהמתנגדים ליוזמה הזאת, כי שוב, היא תיצור את המעמדות שיהיו בחופש בימי ראשון ויהיו מעמדות שיעבדו, זאת אומרת העצמאים יעבדו בימי ראשון, על זה אין שאלה.

עודד פורר: אבל העצמאים, אם ימי הראשון האלה או סופי השבוע הארוכים האלה במקומם ירדו ימי חופש במקומות אחרים, זאת אומרת אם אני אבוא ואגיד, תשמעו, זה נכון שעכשיו יינתנו ימי חופש נוספים לעובדים, יהיו ימי ראשון ימי חופש, אתם כעצמאים ובעלי עסקים תרוויחו קצת יותר, הסוחרים שבכם, כי המסחר יעלה ומי שעוסק בתיירות וכיוצא באלה, אבל אתם גם תרוויחו מזה שהחופש הגדול או חופשה אחרת תצומצם ואז הפריון של העובדים שלכם בימים אחרים גם יעלה.

עודד פורר: שוב אני חוזר למה שאמרתי בתחילת הדרך.

עודד פורר: כדי להגיע פה לפתרון כל אחד יצטרך לתת את חלקו.

עודד פורר: זו דוגמה לעצמאים שיתנו את חלקם, זה דוגמה לאוצר שייתן את חלקו במקומות אחרים וזו דוגמה גם למורים שיתנו את הסכמתם לתזוזות כאלה ואחרות ולא יקדשו עכשיו את לוח השנה הלועזי בחופשת הקיץ, רק כדי להגיד "אנחנו לא הזזנו כלום ושמרנו על המורים" ואני חייב לומר בהקשר הזה, אני חושב שזה לא לשמור על המורים.

עודד פורר: הראייה לפחות שאנחנו מנסים לייצר כאן, היא ראייה למצוא את שביל הזהב עבור כולם, תוך ראייה גם פדגוגית במובנים האלה והנושא של הלוח העברי יש בו גם ראייה פדגוגית.

יוליה מלינובסקי: אני רוצה להתייחס לדברים האלה.

יוליה מלינובסקי: לא כל המורים באותה דעה.

יוליה מלינובסקי: יש ארגוני מורים - - -

<קריאה: - - - מייצג אותם באופן דמוקרטי.

<קריאה: כן גבירתי.

<קריאה: אנחנו הארגונים הנבחרים ואנחנו באותה דעה.

<קריאה: קיבלנו מנדט מהבוחרים.

יוליה מלינובסקי: זה מאוד נוח.

עודד פורר: רגע.

עודד פורר: אתה לא ברשות דיבור.

עודד פורר: חברת הכנסת מלינובסקי ואחרי זה ניתן לארגוני המורים.

יוליה מלינובסקי: אני חייבת להגיד שבשיחות אישיות עם הרבה מורים, ממיילים ומפניות בפייסבוק, ממורים צעירים שעדיין רואים גם את טובתם פדגוגית, מקצועית, מערכת, ילדים וכולי, זו לא הדעה הרווחת.

יוליה מלינובסקי: המורות בכיתה של הבן שלי כשהיה את כל הבלגן הזה עם ל"ג בעומר, אמרו לי "תבטלי את זה כבר, מי צריך את זה".

יוליה מלינובסקי: מורות שהיום מלמדות בבית הספר.

יוליה מלינובסקי: אז מה שאתם מייצגים זו לא בדיוק אותה הדעה של השטח, של ציבור המורים.

יוליה מלינובסקי: אז גם יש רוחות אחרות בין מורים שחושבים אחרת.

יוליה מלינובסקי: גם כן הפתרון שלמשל אמר פה חבר הכנסת יוגב, על ימי בחירה, זה פתרון מצוין.

יוליה מלינובסקי: כי גם לי יש חברות מורות והן עושות בדיוק אותו דבר, כשהן צריכות סידורים אז הן לוקחות גימלים.

יוליה מלינובסקי: אז על מי אנחנו עובדים?

יוליה מלינובסקי: גם מורה היא בן אדם, יש לה עניינים לפעמים, גיוס ילד, חתונה וכולי.

יוליה מלינובסקי: הדברים הם לא תורה מסיני.

יוליה מלינובסקי: בנושא החופשים אתם שנים סיפרתם לנו ואמרתם שזה הסכמים, מתברר שאין הסכמים.

יוליה מלינובסקי: זה לא תורה מסיני וניתן לשנות אם אנחנו נראה את טובת הציבור, כי המורים הם חלק מהציבור.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: דור דוידיאן מהתאחדות בעלי המלאכה והתעשייה, ואחריו יו"ר ארגון המורים רן ארז.

<דור דוידיאן: צהריים טובים.

<דור דוידיאן: אני רוצה לומר יישר כח ליושב ראש הוועדה חבר הכנסת עודד פורר שבחר לצאת למאבק הזה ולבוא לציבור ההורים במדינת ישראל.

<דור דוידיאן: כמו שאמרת, אני מהתאחדות בעלי המלאכה והתעשייה, אנחנו מייצגים כ-20,000 עסקים יצרניים קטנים ברחבי מדינת ישראל שמהווים כ-88% מהתעשייה הישראלית.

<דור דוידיאן: אנחנו מאוד רוצים להקל על העובדים, כמו שאמרה חברת הכנסת מלינובסקי, אנחנו פועלים, רוצים לפעול גם למען החברה הישראלית, אבל חשוב לומר שאנחנו לא רוצים לראות את המעסיקים סופגים את העול הזה או משהו כזה שכל השינוי וההטבות לטובת המשק יבואו על חשבון המעסיקים.

<דור דוידיאן: צריך לראות איך גם לתת גמישות בנושא של שעות העבודה.

<דור דוידיאן: דיברנו על זה עם ימי ראשון, מספר שעות עבודה בשבוע, איפה שהוא לנסות לסנכרן את זה.

עודד פורר: לתת שעות גמישות בחוק שעות עבודה ומנוחה.

<דור דוידיאן: בגדול הנושא הזה מבורך, ואנחנו נשמח לקחת חלק בזה.

עודד פורר: ברור.

עודד פורר: תודה רן ארז.

<רן ארז: כבוד היושב ראש, אני מצטער שמנכ"ל משרד התיירות הלך, שהוא דיבר על לוח עברי, זה מעניין מאוד מה שהוא אומר ורציתי לשאול אותו למה הוא מתכוון, האם גם לשלם משכורות למורים בכל ראש חודש?

עודד פורר: זו שאלה שתפנה אליו.

עודד פורר: אני יכול להגיד לך למה אני מתכוון.

<רן ארז: הוא הלך, וזה חשוב מאוד.

עודד פורר: אם השאלה היא לגבי שאם מזיזים את החופש הגדול ללוח העברי אז גם לשלם משכורות בכל חודש, אפשר לעשות משהו אחר.

עודד פורר: אפשר לשלם ביולי-אוגוסט לפי הלוח הלועזי ובשאר השנה לפי הלוח העברי כי שם אנחנו נוהגים לפי הלוח העברי.

עודד פורר: אני מציע שנעשה את זה ברמה העניינית.

<רן ארז: ודאי.

<רן ארז: אני גם כן רוצה להיות ענייני.

<רן ארז: אני הולך ללוח העברי אני צריך לקחת בחשבון מה עושים באדר א' ובאדר ב'.

<רן ארז: האם משלמים פעמיים משכורת או רק פעם אחת?

<רן ארז: אבל זה בסדר.

<רן ארז: אני רוצה להתייחס למה שאמר ידידי משה, אכן היו איתנו דיונים מאוד מאוד מקצועיים ועמוקים כאשר דובר על היום ראשון חופשי.

<רן ארז: חבר הכנסת לשעבר סילבן שלום וגם מי שבא אחריו דיברו איתנו, הסבירו, ואנחנו מצאנו לא מעט דברים חיוביים בהצעה הזאת.

<רן ארז: ישבו איתנו, דיברו איתנו והסבירו וראיתי שהם באמת מחפשים את הדרך כיצד להגיע איתנו להסכמות.

<רן ארז: העניין הזה של הסנכרון או מספר ימי החופש, לא מדובר איתנו בכלל, הוא מופיע רק בתקשורת.

<רן ארז: ובתקשורת אחד אומר כך, השני אומר אחרת, וזה יוצר בלבול ומבוכה, והמורים מתנגדים.

איילת נחמיאס ורבין: מר ארז, אבל לא כי לא הוזמנתם לכנסת.

איילת נחמיאס ורבין: צריך לומר את זה.

עודד פורר: הדיון שאנחנו מקיימים הוא כאן.

איילת נחמיאס ורבין: לא רק זה, סליחה, חבר הכנסת פורר.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו קיימנו פה לפחות שני דיונים בוועדת החינוך לפני שנה, אנחנו בכל פעם הזמנו את ארגוני המורים, בכל פעם גם אני ציינתי וגם חבר הכנסת מרגי וגם חבר הכנסת - - -ציינו שמבחינתנו המורים הם שותפים לדיון הזה, דברים לא ייעשו בכפייה, אנחנו רוצים לשמוע את הרעיונות ואת היוזמות שלכם.

איילת נחמיאס ורבין: גם התמקדנו צריך לומר, בגילאים שהם יותר צעירים מהגילאים של המורים שאתה מייצג, דיברנו בכל פעם על למידה משמעותית, על פדגוגיה.

איילת נחמיאס ורבין: על דיון פדגוגי במסגרת השינוי של החופשות, אנחנו דנו בכל הדברים.

איילת נחמיאס ורבין: אני שמחתי מאוד לראות אותך נכנס היום, באמת.

איילת נחמיאס ורבין: כי אני חושבת שהדיון הזה צריך להיות ביחד איתכם.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו לא מדירים אתכם מהדיון הזה, אתם מוזמנים אליו בכל פעם.

<רן ארז: אני לא אמרתי את זה.

עודד פורר: אני רק רוצה לברך גם אותך שהגעת.

עודד פורר: הייתי מצפה לראות את עמיתתך, שהדיון עוד נוגע לה הרבה יותר, הייתי מצפה לראות אותה גם כאן.

<רן ארז: אני הגעתי כי זה חשוב, ואני רוצה לומר שבישיבות הקודמות לפני שנה ושנתיים השתתפתי.

<רן ארז: ואמרתי את דעתי.

איילת נחמיאס ורבין: לא, לא בישיבות שאני יזמתי.

<רן ארז: אולי כשאני באתי את לא היית וכשאת היית אני לא באתי.

איילת נחמיאס ורבין: אני יזמתי אותן, אז זה קצת בעיה.

מנואל טרכטנברג: כי לא היה סנכרון, זה הבעיה.

עודד פורר: טוב, בואו נהיה - - - סליחה, אני אשמח אם תתייחס, בהנחה שלא גורעים ממספר ימי החופשה, האם ניתן לדבר על תזוזות מבחינתכם, ברמה העקרונית.

<רן ארז: אנחנו בדעה שעל כל דבר אפשר לדבר ואין בימי החופשה תורת משה מסיני.

עודד פורר: אמירה חשובה.

<רן ארז: יחד עם זאת, כדי להגיע להסכמה צריך לדבר.

<רן ארז: ולא תמיד פורום גדול ומכובד כפי שהוא, הוא הפורום האפקטיבי והטוב ביותר.

<רן ארז: לפעמים צריך לעשות שיחות בפורומים יותר מצומצמים כדי שזה יהיה יותר אופרטיבי.

יוליה מלינובסקי: והפתרון של ימי הבחירה?

עודד פורר: רגע יוליה, בואי נשמע.

<רן ארז: אני חושב שזה לא פתרון טוב.

<רן ארז: לדעתי זה לא פתרון טוב כי היום יש בעיה עם ממלאי מקום.

<רן ארז: היום כשאין ימי בחירה, יש בעיה עם ממלאי מקום.

<רן ארז: לפעמים מגיעים ממלאי מקום שאין להם אישור של המשטרה ואז יש לנו כותרות בעתון, ואני לא מתאר לעצמי שאיזה שהוא הורה רוצה שהילדים שלו יבלו בבית הספר עם מישהו שרק מחזיק אותו, אלא צריך שתהיה איזו שהיא תכנית מובנית של למידה, של מורה שעזב ליום, יומיים, שלושה, משאיר איזה שהן תכניות ומי שבא במקומו צריך להמשיך עם התכניות האלה, כי אחרת זו ברכה לבטלה.

<רן ארז: לכן אני לא חושב שהדבר הזה ניתן להיעשות בכל בתי הספר, כאשר היום מחפשים ממלא מקום כשמורה חסר ולא מוצאים, וזה לא פלא, עם המשכורת הנמוכה שהמורים מקבלים.

<רן ארז: יכול להיות שאם המשכורת הייתה יותר גבוהה אולי יעמדו בתור, ועל כל משרה היו מתמודדים שניים-שלושה מועמדים, אבל זה לא המצב היום.

<רן ארז: לכן אני חושב שזה לא טוב, אבל אנחנו מוכנים לדבר על כל דבר.

<רן ארז: ברור שאנחנו לא נסכים בשום פנים ואופן לפגוע בתנאי העבודה של המורים, בשום פנים ואופן.

<רן ארז: אבל כל זמן שזה יהיה בהסכמה, אפשר לדבר על זה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: התייחסות חשובה אני חייב לומר.

עודד פורר: מאיר אסרף, ואחר כך אני אבקש מנציגי האוצר.

עודד פורר: אחרי הסתדרות המורים.

<שלמה ישי: אני סגן מזכ"לית הסתדרות המורים.

<שלמה ישי: קודם כל אנחנו מיוצגים כאן, המזכ"לית לא יכלה להגיע והיא שלחה אותי.

<שלמה ישי: אני חושב שאנחנו מייצגים אותה יחד עם - - -

עודד פורר: גם אתה ברוך הבא.

<שלמה ישי: תודה.

<שלמה ישי: קודם כל אני רוצה באמת להתחיל מסוף דבריו של ידידי רן, לגבי ימי בחירה.

<שלמה ישי: תראו, אפילו אם מדובר בשבעה ימים למורה, בבית ספר ממוצע של 30 מורים מדובר בקרוב ל-220, 230 ימים שבהם יחסרו המורים.

<שלמה ישי: תוסיפו לזה את ימי המחלה ואת ימי חופשות הלידה, זה בלתי אפשרי.

<שלמה ישי: כפי שאמר כבר רן, אין היום ממלאי מקום.

<שלמה ישי: יש היום מכסות ולפעמים לקראת סוף השנה כבר אי אפשר גם להזמין ממלאי מקום.

<שלמה ישי: אז אנחנו חושבים בכלל שזה - - - אם באמת דואגים למורים, דרך אגב, לימים שבהם הם צריכים להוציא ילד או להוציא אישה מלידה, אני זוכר שאני כמורה צעיר וכמנהל צעיר פניתי בזמנו, ישנם הרי ארבעה ימי הצהרה למורים, אבל ימי ההצהרה האלה מוגבלים לבעיות בריאות, וזה אילץ את המורים לרמות ולשקר, וכשהוא היה צריך להוציא את אשתו מבית החולים אחרי לידה, אז לכן אני קודם כל מציע למשרד החינוך להוריד את המגבלה הזאת של בעיות רפואיות.

<שלמה ישי: אם באמת רוצים לעזור למורה שאין לו ימי חופשה, הרי ימי חופשה יש מספיק.

עודד פורר: אתה אומר שאת ימי ההצהרה נהפוך ללא מגבלה.

<שלמה ישי: שלא יהיו מוגבלים לבריאות.

<שלמה ישי: כי ממילא לצערי הרב המורים גם מנצלים אותם בצורה זו או אחרת, לא תמיד בדרך הישרה.

<שלמה ישי: אז כדי למנוע מהמורים לעמוד בפני הפיתוי הזה, תנו להם את זה שלא למחלה.

<שלמה ישי: עכשיו אני בהחלט מצטרף לדברים של לגבי העניין הזה, אגב- אני מבקש מחברת הכנסת, אנחנו מייצגים את המורים.

<שלמה ישי: אני לא יודע כמה סקר עשית, כמה מורים פגשת.

איילת נחמיאס ורבין: הרבה.

איילת נחמיאס ורבין: הרבה מאוד.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא יודעת אם אתה מפנה את זה לחברת הכנסת מלינובסקי או אליי.

<שלמה ישי: לא אלייך.

איילת נחמיאס ורבין: אבל גם אני פגשתי הרבה מורים.

עודד פורר: כולנו פגשנו לא מעט.

עודד פורר: אני אפילו נשוי לאחת.

<שלמה ישי: - - - ז"ל שהיה מזכ"ל הסתדרות המורים היה שואל "עם מי אכלת ארוחת בוקר".

<שלמה ישי: אנחנו לא בונים את ההחלטות שלנו על סמך זה שפגשו עשרה מורים או 15 או 1,000 מורים.

<שלמה ישי: יש 150,000 מורים במערכת.

<שלמה ישי: אנחנו נבחרנו כמו שרן נבחר בארגון שלו ואנחנו מייצגים אותם.

<שלמה ישי: כל כמה שנים יחליטו להחליף – יחליפו.

<שלמה ישי: אבל אי אפשר לבוא בכל דיון ולהגיד "אנחנו דיברנו עם כמה מורים", זה יכול להיות 1,000 מורים.

עודד פורר: אל תשכח אבל שגם אנחנו נבחרנו וגם אנחנו מייצגים.

<שלמה ישי: בסדר גמור, מצוין.

<שלמה ישי: כל אחד עושה את העבודה שלו.

<שלמה ישי: תראו, דיברו הרבה מאוד היום על הנושא של ל"ג בעומר.

יוליה מלינובסקי: זאת אומרת שאין זכות לדעה אחרת בארגון המורים?

<שלמה ישי: בהחלט שיש.

<שלמה ישי: כמו שיש זכות לדעה אחרת בכנסת ובכל מקום אחר.

<שלמה ישי: אבל אצלנו גם בהסתדרות המורים וגם בארגון המורים, יש דעות שונות.

עודד פורר: בסדר, בואו נתכנס לעניין.

עודד פורר: זה ברור.

עודד פורר: בסוף העמדה שתהיה זו העמדה של הארגונים.

עודד פורר: גם אם אני ארצה, אני לא אוכל לקחת לכם את זה, וזה בסדר.

עודד פורר: לכן אני רוצה כן לשמוע את עמדתכם, לפחות להצעות שהועלו כאן.

<שלמה ישי: אני אומר, דובר הרבה על ל"ג בעומר כדוגמה שלילית.

<שלמה ישי: היה מקרה השנה באמת שהוא היה לדעתי טעות לבוא ברגע האחרון ולשנות, אפשר היה בתחילת השנה להחליט איך ייראה ל"ג בעומר.

<שלמה ישי: עכשיו באופן עקרוני, אנחנו כפי שאמר ידידי רן, בנושא הזה של ההצעות היותר קונקרטיות בעניין הזה של החלפת ימים, כמובן בלי לפגוע במספר הימים, אנחנו נהיה מוכנים לדון עם משרד האוצר, עם משרד החינוך, שם באמת מתקיימים דיונים בהצעות, נשמע דעות.

<שלמה ישי: אנחנו כמובן ביחד עם רן נתנגד באופן חד משמעי, ואני שמח לשמוע שיודעים שימי החופשה של המורים הם לא הכי גבוהים בעולם, וימי החופשה של העובדים אותו דבר, אנחנו שמענו את זה קודם.

<שלמה ישי: לכן אני אומר שאנחנו מוכנים לקיים דיון בעניין הזה, כמובן שנתנגד בכל תוקף לפגיעה בהסכמי עבודה ולפגיעה ב- - -

יוליה מלינובסקי: אין הסכמי עבודה.

<שלמה ישי: אוי באמת, יש דעות שונות בעניין הזה.

<קריאה: את טועה.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו נשמח לראות אותם.

איילת נחמיאס ורבין: לעולם לא נפגע בזכויות עובדים מוקנות.

עודד פורר: ביקשנו לראות את ההסכמים.

<שלמה ישי: אז אין בעיה.

יוליה מלינובסקי: הסכמנו לראות ולעיין בהם, מאיפה יצאה המימונה, ומאיפה יצר לנו - - -

<שלמה ישי: מימונה זה לא יום חופש, סליחה.

<שלמה ישי: מימונה זה איסרו חג קיים מדורי דורות.

יוליה מלינובסקי: איסרו חג, אבל מאיפה זה בא לנו.

<שלמה ישי: אבל זה קיים כאיסרו חג, לא כמימונה.

<שלמה ישי: הוסיפו לזה את התואר של מימונה.

<שלמה ישי: אבל הוא היה קיים גם לפני המימונה.

<שלמה ישי: לכן אני אומר שוב, אנחנו בעניין הזה באמת חושבים שאפשר לקיים דיון, משא ומתן, אני שמח לשמוע שלא מוכנים לפגוע בתנאי העבודה של המורים, אני חושב שהמורים עובדים קשה מאוד.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו חושבים שצריך להעלות שכר למורים שהולכים להסדר כזה, אתה יודע?

<שלמה ישי: אני לא חושב שצריך ל- - -.

עודד פורר: למה לא לדבר על הדברים?

איילת נחמיאס ורבין: חשוב לדבר.

איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה להגיד לך משהו.

איילת נחמיאס ורבין: אני העברתי תכניות מסודרות למשרד החינוך כבר לפני שנה וחצי ואפילו יותר מזה.

איילת נחמיאס ורבין: חבריי גם עשו את אותו דבר.

איילת נחמיאס ורבין: אני אומרת לך שבכל פעם, ואני גם ישבתי לא רק עם הסתדרות המורים, אני מכירה ומעריכה את יפה בן דוד, לא ישבתי עם רן ארז כי אני מודה ומתוודה, הפוקוס שלי הוא פחות על הגילאים האלה, וכבר אמרתי את זה יותר מפעם אחת.

<רן ארז: ההפסד כולו שלי.

איילת נחמיאס ורבין: אני לא אעיד על עצמי, אשאיר את זה לחבריי.

איילת נחמיאס ורבין: אבל אני באמת אומרת לך שאנחנו מוכנים לדבר על הכל כי אנחנו רוצים לדבר על מאבק החופשות גם בהקשר של הפדגוגיה, של מעמד המורה.

איילת נחמיאס ורבין: אני אומרת לך, בבג"צ שאני הגשתי, חצי מהבג"צ מוקדש למעמד המורה בישראל, לכך שאני מודאגת.

איילת נחמיאס ורבין: חברי חבר הכנסת פורר, אני אומרת לכם, אנחנו נגיע לספטמבר, ואלוהים ישמור, לדעתי עוד פעם אנחנו ניתקל בבעיה במשכורות המורים.

איילת נחמיאס ורבין: זה מלווה אותי, אז אל תגידו סתם דברים.

עודד פורר: אני באמת רוצה בשני משפטים על הדברים של חברת הכנסת נחמיאס ורבין.

עודד פורר: תראו, אני אומר לך את זה עוד פעם ואני אגיד לכם שוב.

עודד פורר: הוועדה הזאת לא קמה כדי להתעמר במורים ולצייר איזה דמון שבגללו יש בעיה במשק הישראלי, ממש לא.

עודד פורר: הוועדה הזאת באה כדי לנסות ולפתור בעיה שקיימת במשק הישראלי, והיא קיימת.

עודד פורר: אם נטאטא אותה מתחת לשטיח ונגיד "אין בעיה, אין שום מנעד בין ימי החופשה במשק לבין ימי החופשה של המורים, אין שום סנכרון", אז אנחנו חוטאים לאמת.

עודד פורר: אז בואו לפחות נגיד שיש פה בעיה חברים, בואו ננסה למצוא את הפתרון הזה בשיתוף פעולה, ואני אמרתי לכם את זה אז ואני אומר לכם את זה גם עכשיו, ידינו לשיתוף הפעולה הזה מושטת.

עודד פורר: אנחנו מוכנים לדבר, אנחנו מוכנים להיפגש, אנחנו מוכנים לשמוע, להשמיע, וגם עלו פה כל מיני הצעות כאלה ואחרות.

עודד פורר: אבל אם צד אחד חושב שהוא יתבצר בעמדתו ויגיד "אני לא זז" או "אין לי על מה לדבר", לכן אני חייב לומר שהדברים שאמר רן ארז ושאתם הצטרפתם, שאומרים "אנחנו מוכנים לדבר", קודם כל זה לגיטימי שאתה אומר "תשמע, אני לא רוצה לפגוע בימי החופש של המורים", אם הייתי יושב במקומך כנראה שהייתי מציג את אותה עמדה, אבל על כל דבר יש לו גם בסוף משא ומתן.

עודד פורר: אני לא חושב שאם עכשיו יקזזו שלושה או ארבעה ימי חופש בתוך כל הרפורמה הזאת ובמקומם יקבלו המורים תוספת כזו או אחרת, אז פגענו במעמד המורה במדינת ישראל.

עודד פורר: גם במדינות אחרות כמו בריטניה, כמו אוסטרליה למורים יש פחות ימי חופש, החופש הגדול הוא שישה שבועות ולא שמונה וחצי שבועות, ומערכת החינוך שם היא בסדר ומעמד המורה שם הוא גם בסדר, ואני גם אשמח להשוות את תנאי השכר של המורים במדינת ישראל למקומות אחרים בעולם, אבל צריך לדבר על זה ואי אפשר כל הזמן לטאטא את זה מתחת לשטיח, וזאת הכוונה של הוועדה הזאת וגם המסמך שאנחנו נוציא מתחת ידינו.

עודד פורר: אני רק רוצה לומר לכם, אנחנו מכאן בסופו של דבר נשרטט איזה שהוא מתווה, ואנחנו מכאן נשרטט קווי יסוד ונבקש מהממשלה להיכנס למשא ומתן אינטנסיבי מולכם ומול הגורמים הרלבנטיים כדי להגיע להסכמות ברוח קווי היסוד שאנחנו נציב, והיה ולא – אין מה לעשות, גם במדינת ישראל למחוקק יש את הכוח לחוקק, אנחנו בהחלט נוכל ללכת להליך של חקיקה.

עודד פורר: זאת כוונתנו לפחות.

עודד פורר: אני מבקש את זה ואני פונה בעניין הזה גם לממשלה, גם לשר האוצר וגם לשר החינוך, תיכנסו למשא ומתן הזה בהתאם לקוי היסוד שאנחנו נציב פה, אני קורא גם לכם, תשבו איתם למשא ומתן והחקיקה הזאת תגיע בהסכמה.

עודד פורר: בסוף יש עוד ציבור במדינת ישראל, חוץ מהציבור שאתם מייצגים.

עודד פורר: יש עוד ציבור, ואנחנו מייצגים, אני אגיד יותר מזה, בין הבוחרים שלנו יש גם מורות, מורים, גננים וגננות.

עודד פורר: ומכל החבר'ה שיושבים פה הצביעו לנו גם כאלה.

עודד פורר: חברת הכנסת נחמיאס ורבין בבקשה.

איילת נחמיאס ורבין: קצר.

איילת נחמיאס ורבין: אני עשיתי טעות, יש בנוסף לארגוני המורים האלה ארגון שהוא לא רשמי וזה תנועת המורים, והם מאופיינים באמת באיזה סוג של ניסיון להידבר ולקיים דיאלוג.

איילת נחמיאס ורבין: אחת ההצעות שלהם מתחברת למה שדיברנו בהתחלה, באמת על הנושא של השוואה בין לוח השנה העברי ללועזי, ובאמת אחת ההצעות שלהם זה להתחיל את הלימודים אחרי סוכות כדי לתרום לרצף החינוכי, ולסיים את הלימודים בסוף אב שזה יוצא סוף יולי.

איילת נחמיאס ורבין: ופה ההערה של רן ארז נקלטה היטב, ידידי, בנושא של המשכורות.

איילת נחמיאס ורבין: אני רק רוצה להגיד שיש אפשרויות שכדאי לדבר עליהן, שיכולות באמת גם להשפיע על הרצף החינוכי שאני יודעת שמטריד גם את המורים.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: חבר הכנסת טרכטנברג.

מנואל טרכטנברג: מאוד בקצרה.

מנואל טרכטנברג: תראו, המצב במדינת ישראל זה אנומליה שזועקת לשמיים, שעושה נזקים מאוד גדולים.

מנואל טרכטנברג: זה ברור שלאורך זמן זה לא יהיה.

מנואל טרכטנברג: אני אומר לכל מי שיושב כאן שצריך להפנים את זה.

מנואל טרכטנברג: הסיטואציה במדינת ישראל היא אנומליה מטורפת, אני רוצה להגיד לכם, שפוגעת בכולם – במורים, בהורים בילדים, במשק, בכלכלה, בכל דבר, ולכן צריך לצאת מנקודת הנחה, כל אחד, שהמצב הזה לא יהיה ומוטב באמת לקיים שיחה פתוחה על הכל, יש פה הצעות שעולות - - - מה הכיוונים של הפתרונות, אין פה פתרון אחד שהוא פתרון קסם להכל.

מנואל טרכטנברג: אפשר לכוון לפתרונות סבירים.

מנואל טרכטנברג: מה שאני אומר שאם איזה שהוא גורם כאן יתחפר, בין אם זה האוצר שיגיד "אנחנו לא נשלם פרוטה אחת נוספת", או המורים יגידו "ייהרג ובל יעבור", אתה יודע, בסיני לא היו רק עשר הדברות, היה גם לוח שנה, היו חופשות וזה, ואנחנו מכירים את זה.

מנואל טרכטנברג: זה ברור לחלוטין, יש פרשת שבוע "חופשות".

מנואל טרכטנברג: אז אם זו העמדה, אוקיי, אנחנו נדע.

מנואל טרכטנברג: אם משרד החינוך יגיד "לא - - -".

מנואל טרכטנברג: בקיצור מה שאני אומר, אני מאוד מצפה שבישיבה הבאה כשנגיש את הדו"ח הזה, א.

מנואל טרכטנברג: תתייחסו ברצינות, כי נכון שאנחנו לא בשלב הזה, זה לא יהפוך לחוק, אבל הזעם שיש אצל ההורים בעניין הזה הוא לא יתואר, והזעם הזה נושא פירות, רבותי, המחאה החברתית 3-4.

מנואל טרכטנברג: סייעת שניה וכולי.

מנואל טרכטנברג: צהרונים, הדברים האלה זזים.

מנואל טרכטנברג: אנחנו בעידן אחר ולכן צריך לבוא לפה עם ראש פתוח, מה שנקרא to engage, להיות מעורב ולא להיות דפנסיבי ו"עד כאן", וכולי.

עודד פורר: תודה.

יוליה מלינובסקי: משפט אחרון.

יוליה מלינובסקי: חבר הכנסת טרכטנברג, אתה זוכר את הכינוס שלנו בלשכת עורכי הדין בנושא הצהרונים בחינוך הבלתי פורמלי, אז זה היה נשמע מדע בדיוני, עכשיו הכנסת דנה בחוק הצהרונים, הקייטנות כבר עברו, החוגים בדרך ולפני שנה כשאני נכנסתי לכנסת בכלל זה לא היה בסדר היום.

יוליה מלינובסקי: דיברנו על זה, נכון?

מנואל טרכטנברג: כן.

יוליה מלינובסקי: אז יופי, השינוי כבר התחיל.

יוליה מלינובסקי: בוא נהיה ביחד.

יוליה מלינובסקי: אתה אמרת משפט שאני רוצה שתפנים - - - אדוני היושב ראש, שאנחנו דנים על זה עם משרד האוצר והחינוך.

יוליה מלינובסקי: הכנסת מבחינתך זה לא המקום, אז אתה טועה.

יוליה מלינובסקי: כי בסופו של דבר הדברים באים הנה לכנסת והיא הריבון.

יוליה מלינובסקי: עם כל הכבוד, אני מבקשת ממך מעומק לבי לא לזלזל.

יוליה מלינובסקי: אתם יכולים להגיע להסכמות כאלה ואחרות, אבל בסוף יש את ה - - -

עודד פורר: הוא לא זלזל יוליה, אני אגן עליך.

עודד פורר: הוא אמר את זה ברמה שזה נכון, בסופו של דבר הממשלה היא זו שמנהלת את מערכת יחסי העבודה.

עודד פורר: זה נכון.

עודד פורר: אבל קחו בחשבון שקווי היסוד שאנחנו נתווה פה, מצופה גם ממכם וגם מהממשלה - - -

<קריאה: לא היה שום צליל זלזול.

<קריאה: אני רוצה רק להבהיר שאי אפשר לנהל יחסי עבודה לא בפייסבוק ולא בפניות של עובדים ברמת הפרט, אלא על ידי ארגוני העובדים.

עודד פורר: אנחנו לא עושים את זה.

<קריאה: אבל זה מה שנאמר.

עודד פורר: אנחנו אומרים שיש כל מיני דעות.

יוליה מלינובסקי: יש דעות אחרות.

<קריאה: לחופש דעות אנחנו תמיד בעד.

עודד פורר: נציג אגף השכר, אחר כך נציג אגף התקציבים ואחר כך נציגת משרד החינוך.

<אסף שירמן: ראשית אני שמח שוב, כמו שאמרתי בפעם הקודמת, על הדיון הזה.

<אסף שירמן: הוועדה הזאת היא מאוד חשובה והתפקיד של הכנסת מאוד חשוב מבחינת כל התהליך הזה.

<אסף שירמן: אני שמח להגיד שאני מסכים עם ארגוני המורים, שזה משהו שהוא נדיר, לפחות לגבי היבט אחד שזה נוגע לימי הבחירה למורים.

<אסף שירמן: כיום למערכת זה יהיה מאוד מורכב להחיל ימי חופשה לבחירה למורים גם בהיבט התכנוני, גם בהיבט הפדגוגי וגם בהיבט התקציבי.

<אסף שירמן: העלות להעסקת מורים ממלאי מקום היא יותר גבוהה מעלות העסקת מורה רגיל, כך שגם בהיבט התקציבי זה לא משתלם.

<אסף שירמן: דבר שני, לגבי ההערה של רן על המשכורות, כדי שנדבר כולנו בשפה אחת, שכר מורים בישראל הוא מעל השכר הממוצע במשק, הוא עומד כיום על 13,000 ₪, קצת מעל אפילו, ומדינת ישראל היא בין המובילות בעולם מבחינת יחס שכר מורה ליחס שכר של אקדמאים.

עודד פורר: יש לנו כותרת עכשיו, אם אתה אומר שאנחנו המובילים בעולם בשכר המורים.

<אסף שירמן: בין המובילים בעולם, כן.

<אסף שירמן: יחס של שכר מורה ושכר אקדמאים.

<קריאה: באיזה עולם?

<אסף שירמן: מדינות ה-OECD.

<אסף שירמן: אתה יכול לבדוק את הנתונים.

<קריאה: ממש לא.

עודד פורר: בסדר, זה דיון אחר.

עודד פורר: דיון חשוב, אבל הוא דיון אחר.

<אסף שירמן: אני אתייחס לגבי הנתונים שהובאו על ידי המועצה הלאומית לכלכלה לפני שהיא עוזבת אותנו.

<אסף שירמן: גם אנחנו עשינו בדיקה והתוצאות הן מאוד דומות.

עודד פורר: זאת אומרת שיש לכם מאיפה לשלם העלאה של שכר המורים.

<אסף שירמן: לא, מבחינת החיסכון למשק.

עודד פורר: בסדר, אבל אמר גם פרופסור טרכטנברג, בסוף כשמדברים על תועלת למשק, תוצר של 90 מיליון שקל, 38% מזה זה למסים, זאת אומרת יש לכם סדר גודל של 30 מיליון שקל על כל יום להוסיף כסף למורים.

<אסף שירמן: יש היתכנות כלכלית.

<אסף שירמן: שוב, מעולם לא נעשו מחקרים אקדמיים בנושא, אני בדקתי עם פרופסורים לכלכלה בפקולטות השונות.

<אסף שירמן: לא נעשה מחקר מעמיק בנושא.

<אסף שירמן: זה יפה שהמועצה הלאומית לכלכלה נכנסה לזה, גם אנחנו, זה משהו שצריך לפתח, אבל זה נראה שעל פניו כן יש היתכנות כלכלית.

<אסף שירמן: דבר נוסף, לגבי ההתאמה בין לוח עברי ללוח לועזי, יש גם עניינים ברמה הבינלאומית, כי בסוף יש תנועות עובדים בין ישראל לבין העולם – שליחים, חוקרים וכיוצא בזה, אז כן עדיף לדעתי שלא נחרוג מה- - -

עודד פורר: אני חייב לומר, אתה מאגף השכר, ההתחשבות שלכם במשרד החוץ בעניין הזה עכשיו היא פשוט נוגעת ללב.

עודד פורר: אחרי שאתם את עובדי משרד החוץ מכל המדרגות ברמות שזה פשוט בל יתואר, וזה נושא שהוא לדיון, אתה בא ואומר לי שבגלל השליחים לחוץ לארץ וההתאמה שלהם לימי השליחות, זה העניין?

עודד פורר: כמה שליחים מוציאה מדינת ישראל?

עודד פורר: כמה שליחים יש למדינת ישראל?

<אסף שירמן: זה לא רק השליחים, זה כל האנשים שעושים רי-לוקיישן - - -

עודד פורר: זאת אומרת אתם מאוד מוטרדים, אגף השכר במדינת ישראל דואג לאנשים שעושים רי-לוקיישן ולא לאזרחים שגרים במדינת ישראל, זו העמדה של אגף השכר?

עודד פורר: אני מציע שתמצאו עמדה אחרת.

<אסף שירמן: זה לא עמדת אגף השכר, זה משהו שעלה היום ואני מתייחס אליו.

עודד פורר: תמצאו תירוצים יותר טובים.

<אסף שירמן: דבר נוסף, מבחינת הפתרון שהוצע, ואנחנו בהידברות עם משרד החינוך וגם בתוך הבית, הכיוון הוא פתרון של התאמת ימי העבודה שיש במשק לימי הלימודים.

<אסף שירמן: הסנכרון הזה הוא באמת הבעיה שבגללה כל הנושא הזה צף, ואנחנו חושבים שהפתרון הוא בהתאמת ימים כאלה, ימים כמו איסרו חג שיזוזו לימים אחרים בלוח השנה, כך שהמשק לא יפסיד ימי עבודה בגלל אותן חופשות בבתי הספר.

<קריאה: אנחנו כמובן מתנגדים לזה בלי ש- - -

<אסף שירמן: כל הדברים האלה כמובן ייעשו בהיוועצות עם ארגוני המורים.

<אסף שירמן: כמו הרבה דברים אחרים, אנחנו עושים אותם בהיוועצות עם ארגוני המורים וכך גם יהיה בנושא הזה של התאמת לוח השנה, הכל בהיוועצות עם ארגוני המורים, חשוב לציין את זה.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אגף התקציבים.

<שאול קירשנבוים: אני מאגף תקציבים.

<שאול קירשנבוים: אני חושב שאין חולק על התרומה הכלכלית של התאמת לוח החופשות, מצד שני אי אפשר לבוא ולקשר באופן ישיר בין הגדלת התוצר, הגדלת הפריון למה שעכשיו המדינה צריכה להשקיע בו.

<שאול קירשנבוים: הממשלה עובדת לפי כלל נומרטור, לפי חוקי הוצאה וחוקי - - - זה שזה פה ולא בוועדת כספים, זה כבר מיוחד.

<שאול קירשנבוים: יש הרבה מאוד צעדים שהם טובים למשק, - - - אפילו חולק עליהם, ושיביאו להכנסה גבוהה יותר, ומצד שאני אנחנו לא יכולים לבוא ומחר בבוקר להוסיף את התוספת התקציבית עבורם, לכן כפי שמספר נושאים שעלו לאחרונה וגם להם יש עלויות גבוהות, - - - הוצאה והכנסה, אנחנו חושבים שהממשלה צריכה לקבל סדרי עדיפויות בקרוב והם - - - ולפי זה היא תקבע מה ייכנס.

<מאיר אסרף: אדוני אם אפשר רק להשלים נקודה אחת.

<מאיר אסרף: נאמרו כאן דברים על ידי משרד האוצר ואנחנו חייבים להתייחס.

<מאיר אסרף: קודם כל לגבי מה שנטען שלא השבנו, כבר בדיון הקודם כשנשאלנו מה עמדתנו לגבי הנושא של שיפטינג של ימים, אנחנו הבענו התנגדות.

<מאיר אסרף: זה נאמר לפרוטוקול, זה הוקלד לפרוטוקול.

עודד פורר: לא, זה שאמרתם, אני יודע שאמרתם - - -

<מאיר אסרף: לא, לא מן הפה לחוץ.

<מאיר אסרף: זה נאמר אחרי שבדקנו את העמדה, וזו העמדה.

עודד פורר: ביקשתי מכם עוד פעם - - -

<קריאה: שלמה אמר משהו אחר היום.

<מאיר אסרף: לא, אני אמרתי גם בדיון הקודם וגם בדיונים הקודמים שאנחנו מעולם לא סירבנו לנהל משא ומתן.

<מאיר אסרף: יחד עם זאת, אנחנו לא נמצאים במסגרת של משא ומתן אלא במסגרת שאנחנו לא יכולים להסכים בה לשינוי של ימי העבודה ושל תנאי העבודה ועם כל הכבוד לנכונות שאתה הפגנת, ידידי מהאוצר, אנחנו לא הסכמנו לזה.

<מאיר אסרף: לכן להציג את זה כאן בוועדה כחובת היוועצות בלבד, היא משהו שלא מקובל עלינו.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: משרד החינוך בבקשה.

<רחל טייטלבום: אני מנהלת תחום תנאי שירות עובדי הוראה במשרד החינוך, אני זו שצובעת את הלוח בכל שנה בכל הצבעים, זה של ע"ח מוכן, פורסם בחוזר מנכ"ל.

<רחל טייטלבום: הפרסום של החוזרים מתבצע באפריל, אז כל המתווה של שנת הלימודים כבר נסגר באפריל לשנת ע"ח.

עודד פורר: ומה מונע מכם לעשות שינוי?

עודד פורר: אם שר החינוך מחליט בספטמבר שהוא רוצה לעשות שינוי בנובמבר, יש לו איזו שהיא מניעה חוקית לעשות דבר כזה?

<רחל טייטלבום: כל שינוי הוא עושה בתיאום עם - - -

עודד פורר: נניח שעכשיו יחליט שר החינוך שהוא מוסיף יום או מוריד יום.

<רחל טייטלבום: כל שינוי הוא צריך היוועצות עם הארגונים.

עודד פורר: נניח שהוא נועץ עם הארגונים ועושה שינוי, אין איזו שהיא ביקורת ציבורית על העניין?

<רן ארז: זה היה בל"ג בעומר, שהוא עשה את זה בלי להיוועץ.

עודד פורר: הוא לא נועץ גם עם הארגונים?

<רן ארז: בוודאי שלא.

<רן ארז: הוא נועץ עם הרב הראשי.

<קריאה: כל האידיאולוגיה שעושים מל"ג בעומר, זה מראש תהליך שבוצע לא בצורה תקינה ומזה אנחנו עושים אידיאולוגיה שאנחנו לא עובדים בסדר.

<קריאה: צריך לשים לב לזה.

<קריאה: זה היה חד פעמי, ואפשר לעשות את זה אחרת.

<רחל טייטלבום: משרד החינוך מגבש בימים אלה מתווה לפעולה, כשזה יגובש ויתואם עם כל הגורמים, כולם שותפים שלנו בזה, אז נוכל לעדכן.

עודד פורר: מי הגורמים מבחינת משרד החינוך?

<רחל טייטלבום: ארגוני המורים, משרד האוצר.

עודד פורר: אזרחי ישראל הם לא חלק מהעניין?

<רחל טייטלבום: מרכז שלטון מקומי.

עודד פורר: לא, אני מדבר על האזרחים.

עודד פורר: כמה תלמידים לומדים במערכת החינוך?

<מאיר אסרף: 2,200,000.

עודד פורר: זאת אומרת אנחנו ניוועץ לגבי לוח החופשות בנציגי 150,000 מורים, ו-2,200,000 תלמידים אין להם שום סיי בעניין הזה.

עודד פורר: אני מדבר על ההורים שלהם.

<רחל טייטלבום: אלה הגורמים שאיתם המשרד עושה את מתווה הפעולה, כמו שיבנה כל דבר אחר.

<קריאה: המשרד צריך לקחת בחשבון גם את הארגונים של ההורים, בחישוב שאתם עושים במתווה, את ילדי הגנים כי אני רואה פרסומים שהם בכלל לא בפנים.

<קריאה: זה לא תקין, זה הגיל שהכי צריך את הסיוע הזה.

עודד פורר: כן, אני מבקש את ההתייחסות שלך לגנים.

<קריאה: אני פשוט רואה הרבה פרסומים בתקשורת.

עודד פורר: אתם דיברתם על מתווה, פורסם בידיעות אחרונות מתווה שלכאורה נסגר ביניכם לבין האוצר, שמדבר על הרחבת בית הספר של החופש הגדול לחנוכה ופסח ואיסרו חג, שמדבר רק על כיתות א', ב', ג'.

עודד פורר: אני מבקש התייחסות, אם אתם מדברים על המתווה הזה, תראו, אני מבין שאתם כנראה עושים אותו רק ביניכם כי המורים אומרים שלא נועצו איתם, אבל איפה גני הילדים במתווה הזה, והאם צפויה חקיקה בעניין המתווה הזה?

עודד פורר: כי בית הספר של החופש הגדול בשנה שעברה, שר החינוך קיצץ אותו.

עודד פורר: עכשיו הוא בא להרחיב, זה בסדר, אבל מי נותן ערובה שבחנוכה הוא לא יקצץ?

<קריאה: הוא לא קיצץ.

עודד פורר: הוא החליט שבמקום המתווה שאמור היה לגדול - - -

<קריאה: הוא עצר את הגידול בשנה אחת.

<קריאה: השנה זה גדל.

<רחל טייטלבום: אני כרגע אינני יודעת על הגנים, אני אעביר את זה לממונים שלי.

עודד פורר: תודה.

עודד פורר: אני רוצה לסכם את הדיון ואת הנושאים שעלו כאן.

עודד פורר: ראשית, הוועדה מודה גם למנכ"ל משרד התיירות ומשרד התיירות וגם למועצה הלאומית לכלכלה וכמובן גם למרכז המחקר והמידע של הכנסת על העבודה שהם עשו לקראת הדיון.

עודד פורר: הוועדה שמעה את המלצת מנכ"ל משרד התיירות להעביר את לוח החופשות להתנהל כולו בלוח אחיד, בעדיפות ללוח העברי בהתאם לחופשות החגים, ובהתאם לכך מבקשת את התייחסויות המשרדים הרלבנטיים – חינוך, אוצר וכמובן ארגוני המורים, להעדפה הזאת.

יוליה מלינובסקי: גם נושא של הגנים.

עודד פורר: רגע, אנחנו רק התחלנו.

עודד פורר: יש לי כל כך הרבה לקרוא.

עודד פורר: הוועדה שמעה את ההצעה של משרד התיירות לגבי סופי שבוע ארוכים וקשירתם לחגים שאינם חגים מדאורייתא, כמו סוף שבוע נטיעות בט"ו בשבט וסוף שבוע ארוך בל"ג בעומר.

עודד פורר: הוועדה שמעה גם את ארגוני העצמאים ובקשתם להתאמה של החופשות לאור העובדה שלעצמאים ובעלי עסקים אין ימי חופשה במשק ושכל החלטה כזאת תיקח בחשבון גם את העלויות שלהם.

עודד פורר: שמחנו לגלות בדיון את עמדת המועצה הלאומית לכלכלה על כך שהתועלת הצפויה בעליית התוצר למשק להערכתם היא בין 90 ל-250 מיליון שקל נטו תוספת לתוצר, מכך למדה הוועדה שבמידה ויהיה שינוי כזה או אחר, ישנו תקציב שיתפנה בתוך תקציב המדינה לטובת פיצוי למי שייפגע כגון מורים שיצטרכו לעבוד יותר.

עודד פורר: הוועדה שמעה בדאגה את העובדה שהשינוי של חופשת ל"ג בעומר לל"ד בעומר היה ללא חובת ההיוועצות עם ארגוני המורים והסתדרות המורים ומכאן - - -

<שאול קירשנבוים: לא נכון, הייתה היוועצות.

עודד פורר: יושב פה נציג ארגון המורים, זה מה שאמר עכשיו ארגון המורים.

<שאול קירשנבוים: אני יכול להוכיח לך, היו התכתבויות עם יפה בן דוד.

<שלמה ישי: לא הייתה היוועצות, הייתה הודעה, יידוע והמזכ"לית אז בזמנו התנתה את זה בשני תנאים, ועד כמה שאני זוכר גם - - -

עודד פורר: רגע, הייתה התייעצות עם הסתדרות המורים?

עודד פורר: אתכם הייתה התייעצות?

<שלמה ישי: לא הייתה התייעצות.

<שאול קירשנבוים: אתה מודה בזה.

<קריאה: אתם יודעים מה, נכתוב "ללא היוועצות כנדרש".

עודד פורר: ללא היוועצות כנדרש.

<שאול קירשנבוים: התקיימה היוועצות.

<שאול קירשנבוים: יכול להיות שהיא לא מצאה חן - - -

עודד פורר: אני אסכם את זה כך: הוועדה שמעה בדאגה את טענת ארגון המורים והסתדרות המורים על כך שלא קוימה חובת ההיוועצות בנושא תזוזת החופש מל"ג בעומר לל"ד בעומר והיא שמעה את עמדת משרד האוצר שטוען שכן הייתה היוועצות בדמות שליחת מכתבים כאלה.

<קריאה: אבל משרד החינוך - - -על זה.

עודד פורר: היא לא יודעת, לטענתה.

עודד פורר: לפחות לפי מה שהיא אמרה.

עודד פורר: הוועדה סבורה

<קריאה: מנהלת האגף שלנו דיברה עם - - -

עודד פורר: לאור הדברים שנאמרו כאן, הוועדה סבורה שבכל שינוי בלוח שנת הלימודים יש להיוועץ עם כל הגורמים וגם עם הנציגים האזרחיים המייצגים את ההורים שהם המושפעים מלוח החופשות ולא רק עם ארגוני המורים, וכמו כן יש מקום להביא את הנושא הזה בפני וועדת החינוך של הכנסת.

עודד פורר: בכוונת הוועדה, לאור הדיונים האחרונים שהתקיימו, לקבוע קווי יסוד לממשלה ולארגוני המורים וההורים על מנת שייכנסו למשא ומתן למתווה השינויים בימי החופשה בבתי הספר ובגני הילדים.

עודד פורר: הוועדה תצפה שיתקיים משא ומתן אינטנסיבי לטובת העניין הזה, וככל שכזה לא יקוים, ייתכן שניאלץ ללכת להליכים של חקיקה.

עודד פורר: הוועדה מעדיפה שכל שינוי כזה יהיה שינוי שיבוצע בהסכמה ובהידברות ולא בכפיה.

עודד פורר: בכוונת הוועדה בשבועות הקרובים להגיש את המלצותיה למליאת ועדת החינוך וככל שיהיו כאלה, אני מניח שוועדת החינוך עצמה תבקש גם התייחסויות אחרות.

עודד פורר: אני מודה לכל מי שלקח חלק בדיון היום.

עודד פורר: היום זה יום צום, י"ז בתמוז, אני מקווה שאולי מכאן תצא הבשורה לקראת בניין הבית השלישי.