ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 442, 2017-02-02 10:01

אלי אלאלוף: בוקר טוב חברים, אנחנו היום ב-2 בפברואר 2017, ו' בשבט תשע"ז.

אלי אלאלוף: השעה 10:01.

אלי אלאלוף: אנחנו ממשיכים בהצעת החוק בנושא השירות הלאומי, לקריאה שנייה ושלישית.

אלי אלאלוף: בשעה 13:00 אנחנו נדון גם בהצעת החוק של חבר הכנסת אמיר אוחנה ודוד ביטן בנושא מימון חוץ.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים להתקדם.

אלי אלאלוף: האמת, חשבנו שהיום נעשה מרתון שיאפשר לנו להגיע לסוף ואנחנו באמת שמחים שלריצה האחרונה, גם אם היא תהיה ארוכה, נמצא איתנו השר.

אלי אלאלוף: תודה אדוני השר על זה שמצאת לנכון.

אלי אלאלוף: זה רק מבטא כמה הנושא חשוב לך ובכלל למדינה ולמשתתפים בתוכנית הזאת שהיא תוכנית לאומית, אני מזכיר אותה.

אלי אלאלוף: היא לא תוכנית שצריכה להיות בלי סטנדרטים רגילים של עמותות רגילות ושל שירותים רגילים שכל אחת מהעמותות עושות.

אלי אלאלוף: אנחנו יודעים להשוות ברוב המקרים שאנחנו מתלבטים את רמת השירות הזאת לרמת שירות שצה"ל נותן או של גופים רשמיים כמו המשטרה.

אלי אלאלוף: מאוד חשוב שנדע שהסטנדרט של התוכנית הזאת של השירות הלאומי צריך להיות ברמה מאוד גבוהה ולא בדומה לכל אחת מהעמותות שפועלות, ואני ודאי האחרון שאעז לבקר עמותה כלשהי.

אלי אלאלוף: אני בא מהעולם הזה ומעריך ומעריץ אותם.

אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו אמורים להמשיך בקריאה לחזור מהתחלה.

אלי אלאלוף: השר רוצה להגיד דברים.

אלי אלאלוף: בבקשה, אדוני השר.

אורי אריאל: שלום לכולם.

אורי אריאל: ברשות יושב ראש הוועדה, מנהלת הוועדה, מכובדיי כולם.

אורי אריאל: כפי שהגדיר את זה יושב ראש הוועדה, אנחנו חושבים שזה פרוייקט לאומי באמת.

אורי אריאל: המשמעויות שלו הן חשובות.

אורי אריאל: יש בהן דברים שהם ודאי לא פחותים.

אורי אריאל: יש מקומות שבהם המשרתים והמשרתות עושים דברים לא פחות חשובים מהצבא.

אורי אריאל: יש כאלה שטוענים שיותר, אבל אני לא רוצה בכלל להגיע למקום הזה כי אני חושב שאלה ואלה דברי אלוקים חיים, חשובים מאוד.

אורי אריאל: המדינה, לקח לה הרבה זמן להכיר ביוזמה של הרב צפניה דרורי ושל העמותות, שבהתחלה התחילו את זה בעצם כיוזמה מלמטה, כהבנה, כצורך חברתי גדול מאוד.

אורי אריאל: אני חושב שאולי הראשון או ודאי בין הראשונים היה הרב צפניה דרורי מקריית שמונה, שראה בזה ערך לפריפריה.

אורי אריאל: אני רוצה להדגיש את העניין הפריפריאלי, להביא את זה למקומות משמעותיים ביותר, עד שהמדינה אכן נכנסה והכירה.

אורי אריאל: זה דרך אגב קורה לנו מעת לעת, כמו במכינות הקדם צבאיות, כמו בגרעינים משימתיים בשכונות ובערים.

אורי אריאל: ברוך שהמדינה נותנת יותר ויותר אמצעים, כולל שילוב של אוכלוסיות מיוחדות, וטוב שכך.

אורי אריאל: הגיע הזמן שהעניין הזה, יהיה לו באמת הסדר חוקי מלא, כי כרגע השירות הלאומי נשען על אוסף של חקיקות מכל מיני חוקים והסדרים ותקדימים שקיימים.

אורי אריאל: אני חושב שהחוק הוא חשוב והוא טוב והגיע הזמן אכן לסיים אותו, הלוואי היום.

אורי אריאל: פגשתי אתמול את הרב, השר לשעבר הרשקוביץ.

אורי אריאל: אמרתי לו, אנחנו חוגגים עשור להצעת החוק.

אורי אריאל: עבר ארבעה שרים לא בגללך.

אורי אריאל: לך יש את ההזדמנות לסיים.

אורי אריאל: אומר כמה דברים שאני רוצה לשים עליהם דגש, ובזה אני אסיים.

אורי אריאל: צריך להתקדם.

אורי אריאל: לא אוכל להישאר אתכם עד הסוף, אבל אשמע ודאי חלק חשוב.

אורי אריאל: כמה דברים.

אורי אריאל: אחד, פניתי עוד פעם לשרת המשפטים בנושא הקנסות, להסדיר את הנושא הזה.

אורי אריאל: כל מה שאני אומר, אני חושב שהוא גם על דעתו של היושב ראש.

אורי אריאל: הוא יתקן אותי אם אני טועה, כי דיברנו כמה פעמים ואנחנו מטפלים בעניין, אני חושב, באותה ראייה מתוך אותו רצון באמת לקדם את השירות הלאומי למקומות יותר טובים, יותר חזקים וכדומה.

אורי אריאל: אחד, השרה בודקת את עניין הקנסות, האם צריך, איזה גובה יהיה לקנסות ועל איזה היקף של פעולות.

אורי אריאל: נניח שמישהו טעה עם שבעים בנות באותה פעולה, הוא לא דיווח משהו, חצי טכני, אז האם עושים את הקנס כפול שבעים או נותנים פעם אחת את הקנס עצמו.

אורי אריאל: בקיצור, כל המהלך הזה, האם ואם כן, אז איך, נמצא בבחינה חוזרת אצל שרת המשפטים ואצל ראש המטה שלה, יאיר, ואנחנו מצפים לתשובתה.

אורי אריאל: זה דבר אחד.

אורי אריאל: דבר שני, בטיוטת החוק שמונחת בפנינו כתוב שזה יהיה במשרד העבודה והרווחה, הטיפול בעתיד.

אורי אריאל: הגענו להסכמה שזה יישאר כרגע כמו שזה.

אורי אריאל: מי שרוצה לומר עניינים קואליציוניים, זה גם בסדר.

אורי אריאל: אלה חיינו ואנחנו בתוך זה.

<נעה בן שבת: זאת אומרת מה?

<נעה בן שבת: ראש הממשלה או שר אחר שהממשלה אישרה?

אורי אריאל: כן, כמו שהיה.

אורי אריאל: אני מסיים בעוד שתי הערות, ברשותכם.

אורי אריאל: אנחנו נמצאים בהתדיינות עם האוצר שהוא פה נאמר יותר דומיננטי.

אורי אריאל: אני מקווה שגם פה נגיע להסדרה.

אורי אריאל: אלה ההערות המרכזיות העיקריות שאני רוצה להגיד בפתיח.

אורי אריאל: אני בעיקר רוצה שנתקדם והלוואי שנוכל להגיד שיש - - - פה בוועדה וזהו, עולים למעלה למליאה ומתקדמים לסיום.

אורי אריאל: אני רוצה להודות לכל העוסקים במלאכה, ודאי ליושב ראש הוועדה, היועצת המשפטית, מנהלת הוועדה, כל עובדי הוועדה, אנשי השירות הלאומי, חברי הכנסת שאיתנו ואלה שהיום לא נמצאים פה אבל ודאי תרמו, ובעיקר לעמותות שמלוות אותנו.

אורי אריאל: אפשר לומר שמכבידות עלינו לפעמים, אבל הכול נעשה, אני חושב שאני יכול להגיד, לשם שמיים.

אורי אריאל: זה מחלוקות שסופן להתקיים.

אורי אריאל: חברי הכנסת ודאי יכריעו במחלוקות ואחרי זה במליאה.

אורי אריאל: אני מקווה שזה יסתיים בישיבה הזאת ונוכל באמת להתקדם לטובת באמת מדינת ישראל ולתפארת מדינת ישראל.

אורי אריאל: תודה רבה, היושב ראש.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

מיקי לוי: אני פספסתי, אני מתנצל.

מיקי לוי: עיקר המחלוקת, הכול יסוכם.

אלי אלאלוף: אז נגיע לסעיף.

מיקי לוי: עברנו את הסעיף.

אלי אלאלוף: בואו נחזור.

מיקי לוי: אין בעיה, נחזור.

מיקי לוי: על זה יקום וייפול כל החוק.

אלי אלאלוף: כרגע אנחנו חזרנו לאוצר כדי לברר את עמדתו בעניין הזה.

אלי אלאלוף: בואו נמשיך.

אלי אלאלוף: אנחנו עוברים לקריאה, בבקשה.

<נעה בן שבת: בדיון האחרון עסקנו בנושא העיצומים הכספיים.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אותם עיצומים כספיים שבהם גובה העיצום הכספי הוא כפול.

<נעה בן שבת: זה כמובן כפוף לאותן עבירות שדיברנו בדיון הקודם, שיכול להיות שיהיה נוהל אכיפה שיבטא את מדיניות האכיפה של הרשות, שבאמת נתייחס גם למצבים שהשר דיבר עליהם, מצבים שיש כמה הפרות שנגרמו מפעולה אחת או מקרים נוספים שדובר עליהם בדיון הקודם, אז אני רק אשלים את הקריאה.

<נעה בן שבת: בהמשך למה שנאמר בדיון הקודם, העיצומים הכספיים עצמם הועברו לתוספת הרביעית.

<נעה בן שבת: היא מופיעה בסוף החוק.

<נעה בן שבת: נעבור רגע לעמוד 101 לחוק, חלק ב'.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על העיצומים הכספיים במדרג הגבוה יותר.

<נעה בן שבת: אם העיצום הכספי הרגיל הוא 3,000 שקל, אז העיצום הכספי פה הוא 6,000 שקל.

<נעה בן שבת: קיבל מתנדב בשירות לאומי או להתנדבות קהילתית בלי שווידא כי מתקיימים לגבי המתנדב התנאים הקבועים בסעיף 3(א) בניגוד להוראות סעיף 52 (2).

<נעה בן שבת: הפנה מתנדב לגוף שלא אושר כגוף מפעיל בניגוד להוראות סעיף 54(ב).

<נעה בן שבת: לא שילם למתנדב דמי כיס לפי התעריף בניגוד להוראות לפי סעיף 52(8).

<נעה בן שבת: אלה הנושאים.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: ברור לכולם?

<נעה בן שבת: אני רק רוצה להשלים את הקריאה גם של ההוראות של התיקונים העקיפים שעוד לא קראנו אותם.

<נעה בן שבת: לא ניכנס לפרק האחרון של השונות, אבל רק את התיקונים העקיפים מסעיף 85 בעמוד 87.

<נעה בן שבת: תיקון חוק שירות לאומי אזרחי.

<נעה בן שבת: בחוק שירות לאומי אזרחי תשע"ד, בסעיף 1 אחרי הגדרה - - - ובו חוק שירות אזרחי תשע"ז 2017.

קטן יבוא: אני גם באותה הסתייגות שיש לנו לגבי החוק העיקרי, כי אנחנו מדברים על אדם שהוא באמת מחויב בדמי הביטוח כאמור.

ח יבוא: הסעיף הזה הוא תוספת שנוספה לנוכח הוראת סעיף 11(א).

ח יבוא: אני רוצה להזכיר במה מדובר.

ח יבוא: בישיבה קודמת שבה השתתף השר עלתה בקשתו להגן על הסכומים המשולמים למתנדבים מפני עיקול.

ח יבוא: כיום יש הגנה על כספים שמגיעים לחייל ולמשרת בשירות לאומי אזרחי ושירות לחרדים, מפני עיקול, אבל על מה שנקרא תשלומי משפחה, זאת אומרת התשלומים הסוציאליים ולא על דמי הקיום הבסיסיים.

ח יבוא: אם מכניסים הוראה כזאת בחוק לגבי שירות לאומי, אז כמובן צריך לעשות את התיקונים גם לגבי השירות הלאומי אזרחי, החרדים, וגם לגבי חיילים.

ח יבוא: המשמעות של הדבר הזה היא שדמי הקיום השוטפים של החייל, גם הם מוגנים מפני עיקול.

ח יבוא: לעניין הזה יש שני צדדים.

ח יבוא: הצד האחד הוא באמת שמובטחים אותם דמי כיס השוטפים לחיילים.

ח יבוא: הצד השני של הדבר הזה הוא שאם הנושים, מי שזכאים לקבל תשלומים, זכאים לעקל כספים בעד התשלומים האלה, הם בעצם לא יקבלו את כספם.

ח יבוא: כאן צריך להגיד, לפעמים חיילים מוציאים הוצאות ויש גם עניין של החזר החוב.

ח יבוא: זה הצד השני של הדבר.

ח יבוא: בנוסף לכך צריך לציין שממילא לפי סעיף 50(א)(3) לחוק ההוצאה לפועל יש הגנה על סכומים שמגיעים למישהו שלא עובר את השכר, זאת אומרת כמו במקרה הזה, עד גובה הסכום המוגן בשכר לפי חוק הגנת השכר.

ח יבוא: הגנה מסוימת על כספים קיימת ממילא ולכן השאלה אם צריך בכלל גם בחוק השירות הלאומי, גם בחוק הזה, את ההגנה.

ח יבוא: מה שברור, שאי אפשר לעשות הגנה רק בחוק שירות לאומי ולא לעשות את ההגנה המקבילה בחוק הזה.

אלי אלאלוף: אנחנו בחוק האומנה קבענו שכל הכספים שמגיעים מהאחזקה הקיימת, לא ניתנים לעיקול.

<נעה בן שבת: אבל גמרנו את זה, כי זה כספים שהם לצרכי הילד.

<נעה בן שבת: המשפחה מוציאה הוצאות בקשר לילד.

אלי אלאלוף: לדעתי זה אותו דבר פה.

אלי אלאלוף: צריך להשליך את זה גם על החוק הזה וברור שזה הולך גם לשירות האזרחי החרדי.

<נעה בן שבת: שכר עבודה למשל איננו מוגן באופן מוחלט.

אלי אלאלוף: אבל זה לא שכר עבודה פה.

<נעה בן שבת: כיום למשל לגבי חיילים, מה שמוגן הוא רק התשלומים הסוציאליים למשפחות, לא דמי הקיום השוטפים שמשולמים מדי חודש לחייל.

<נעה בן שבת: התשלומים האלה לא מוגנים היום.

<נעה בן שבת: אם רוצים לתת הגנה, צריך להבין שיש לזה משמעות מאוד משמעותית.

<נעה בן שבת: אם חייל או מתנדב רכש פלאפון בהמון כסף ואחרי זה לא שילם את חובותיו, יש לו חוב וצריך להחזיר את החוב, אנחנו מדברים על כך שבמשך כל השירות שלו, כל הסכומים שהוא מקבל, הם יהיו מוגנים מפני עיקול.

שולי מועלם-רפאלי: זה עובד היום ככה על חיילים.

<נעה בן שבת: לא, זה לא עובד היום ככה על חיילים.

אלי אלאלוף: ניתן לעשות עיקול על התשמ"ש?

<נעה בן שבת: על התשמ"ש לא.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

שלום ג'רבי: שר שלום ג'רבי, מנכ"ל הרשות.

שלום ג'רבי: אנחנו נתקלים במאות משרתים שיש להם חובות כספיים.

שלום ג'רבי: אגב, הרבה פעמים אנחנו נתקלים בבנות שהאחים שלהם, שבדרך כלל, אגב, הם מגיעים ממצב סוציו אקונומי נמוך, שהם מחייבים אותם בכספים שלא הם אחראים, החתימו אותם בבנקים, לא באחריות שלהם.

שלום ג'רבי: אשתי עובדת סוציאלית שמתעסקת גם עם בנות כאלו ולכן אנחנו כאן רוצים ומציפים את זה.

שלום ג'רבי: כמובן שאנחנו בעד שיחילו את זה גם על חיילים, ודאי על השירות האזרחי.

שלום ג'רבי: מה שאנחנו מבקשים, לא ב-100%.

שלום ג'רבי: אנחנו מבקשים שעל 80% מהשכר של המשרתים לא יוכלו לעקל להם או לקחת להם את הכסף.

אלי אלאלוף: זה מוגדר כשכר?

שלום ג'רבי: זה דמי כיס.

אלי אלאלוף: אז זה לא שכר.

אלי אלאלוף: שכר זה כללים אחרים.

שלום ג'רבי: אבל אדוני היושב ראש, אנחנו עדיין רוצים שתהיה אחריות למתנדב או המתנדבת.

שלום ג'רבי: זה לא דבר שהוא פרוץ.

שלום ג'רבי: 20% כן יהיה אפשר לגעת להם.

<יואב ארבל: יואב ארבל, היועץ המשפטי של הרשות.

<יואב ארבל: להבהיר, המצב המשפטי כרגע הוא שמכוח חוק ההגנה על השכר וחוק ההוצאה לפועל, כבר כיום 80% מדמי הכלכלה של המתנדבים בשירות הלאומי מוגנים.

<יואב ארבל: אפשר לעקל רק 20%.

<יואב ארבל: התוספת שנמצאת פה היא בעצם תגרום לכך שזה לא יהיה 80% אלא 100%.

אלי אלאלוף: עוד מישהו רוצה להתייחס?

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<ישעיהו אברהם: ישעיהו אברהם, יועץ משפטי של בת עמי.

<ישעיהו אברהם: יש לי שתי שאלות.

<ישעיהו אברהם: אחת, איך סעיף 1 שקראנו, שהרשות תשלם, יושב עם סעיף 10(ב) שקובע שזה חובה של הגוף המוכר לשם כך?

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על חוק שירות לאומי אזרחי.

<נעה בן שבת: אנחנו כרגע בסעיף שעוסק בתיקון של חוק שעלה, של תלמידי ישיבות שהולכים לשירות לאומי אזרחי.

<ישעיהו אברהם: אוקיי.

<ישעיהו אברהם: השאלה השנייה, נאמר פה מקודם על ידי היועץ המשפטי של הרשות שכיום השכר מוגן על פי חוק הגנת השכר.

<ישעיהו אברהם: לא כל כך ברור לי.

<ישעיהו אברהם: אין לזה הגדרה של שכר.

<ישעיהו אברהם: אנחנו נתקלים לפעמים בעיקולים שמגיעים אלינו מהוצאה לפעול על מתנדבות.

<ישעיהו אברהם: מה שאנחנו בדרך כלל טוענים, אנחנו שולחים הודעה לראש ההוצאה לפועל, שאומרת שאנחנו חושבים שזה לא גרוע מחיילים, מצרפים את פקודת מטכ"ל ובדרך כלל לאף אחד לא שווה להתעסק עם זה כי זה סכום נמוך, אבל לדעתי זה לא מוגן מכוח חוק הגנת השכר כי זה לא שכר.

<נעה בן שבת: לפי חוק ההוצאה לפועל.

<נעה בן שבת: בחוק ההוצאה לפועל יש הוראה של הגנה של סכום שהוא עולה כדי סכום העבודה גם למי שהוא לא עובד בשכר.

אלי אלאלוף: שר שלום ג'רבי, ברשותך.

אלי אלאלוף: המקרים שאתה ציינת לא בודדים.

אלי אלאלוף: למה מתנדב בתקופת השירות הלאומי, אסור לו לתת ערבות למישהו אחר?

אלי אלאלוף: למה לא קובעים דבר כזה ואז כותבים שכל מי שחתם שבתקופת השירות אסור לו לתת ערבות - - -

שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, זה הרבה פעמים לפני שבכלל התחילה את השירות.

שלום ג'רבי: אתה מכיר את זה מקרוב.

שלום ג'רבי: הבנות האלה, אנחנו גם תוך כדי תנועה מכניסים אותן לשירות.

שלום ג'רבי: הן כבר מגיעות עם חובות.

שלום ג'רבי: זה דבר ראשון.

שלום ג'רבי: דבר שני, אם בדמי כיס שהיא מקבלת, ב-780 שקל יש גוף מסוים שמוכן שייתן ערבות לאחיה הצעיר, אני לא בעד בגלל זה שהיא תפגע באחים הקטנים שלה שמהשכר הזה היא גם עוזרת להם.

שלום ג'רבי: צריכים להבין שאנחנו מטילים כאן איזשהו משהו גם כדי לא לפגוע בעזרה של הבנות או הבנים האלה שהם עוזרים גם לבני המשפחה.

אלי אלאלוף: אבל אם אתה עושה חוק שכולל פה סעיף שאומר שבתקופה שהיא בשירות הלאומי, אין לה זכות ולכן הגופים לא יבקשו ממנה ערבות על איזה חוב.

אלי אלאלוף: להגביל אותה רק לתקופה של השירות הלאומי.

שלום ג'רבי: אבל החוב לא קשור לערבות.

שלום ג'רבי: אם היא באה כבר עם חוב גדול, סתם לדוגמא, זה היה נפוץ מאוד בתקופה שהעלות של הפלאפונים הייתה אדיר, עד שיושב ראש המפלגה של יושב ראש הוועדה כאן עשה תיקון אדיר, השר כחלון, אבל אז הם נכנסו עם חובות כספיים אדירים לתוך השירות.

שלום ג'רבי: עדיין יש כל מיני התחייבויות שהאחים הגדולים שלהם או שהם עצמם נכנסו לחובות ואנחנו אומרים, בתקופה של השירות בואו נשאיר להם את ה-80% מהשכר, מהדמי כיס שיישאר אצלם ורק על ה-20% יוכלו להשית עליהם את העניין.

שלום ג'רבי: אפשר להכניס את מה שיושב ראש אומר כאן, שבתקופת השירות שלא תחתום על ערבות.

שלום ג'רבי: זה בסדר, אבל זה עדיין לא משחרר אותה מהכספים שהיא נכנסת איתם לשירות, שמזה רוצים לעקל לה.

אלי אלאלוף: ואם לא יהיו לה הכנסות ולא הייתה בשירות, מה היו עושים?

שלום ג'רבי: לא יודע.

שלום ג'רבי: לא מבין בזה.

אלי אלאלוף: זה אומר שאי אפשר היה לגבות את החוב הזה בצורה מיידית.

<נעה בן שבת: למה לא?

<נעה בן שבת: אם היא היית הולכת לעבוד, היו גובים ממנה את החוב.

אלי אלאלוף: ואם היא לא עובדת?

<נעה בן שבת: ואם היא לא עובדת, היו אולי מעקלים רכוש.

<נעה בן שבת: יש כל מיני הליכים.

שולי מועלם-רפאלי: יש הליכים שלמים בהוצאה לפועל ביחס לאנשים שלא עובדים, בגירים.

שולי מועלם-רפאלי: צריך לזכור כל הזמן שהם כבר בתוך העולם של בגירים.

אלי אלאלוף: אז אני אלך יותר רחוק, חברים.

אלי אלאלוף: אני חושב שאנחנו מעמיסים על הילדות האלה והבנים האלה יותר מדי.

אלי אלאלוף: זו תקופה שהם מספיק לחוצים, להתנדב במקום חדש ובסביבה חדשה.

אלי אלאלוף: הם צריכים להוכיח את עצמם וכו' ואנחנו מוסיפים להם.

אלי אלאלוף: למה שמי שבתקופה, ולא אכפת לי שיום אחד יביאו את זה לוועדת חוץ וביטחון וייקחו את זה גם לחיילים, שבתקופת השירות הלאומי אי אפשר לעקל שום דבר.

<דרור גרנית: אדוני היושב ראש, אם יותר לי.

<דרור גרנית: דרור גרנית, משרד המשפטים.

<דרור גרנית: יש קושי בהצעה שאדוני מעלה ואני רוצה רגע לשים כמה נקודות שעולות בראשי על השולחן.

<דרור גרנית: הנקודה הראשונה היא באמת כפי שציין שר שלום ג'רבי, חובות שנצברים לפני השירות ואני כרגע לא מבחין בין שירות אזרחי לבין שירות צבאי, אבל יש חובות שנצברים לפני השירות, אז מה נעשה?

אלי אלאלוף: בתקופת השירות לא יגבו אותם.

אלי אלאלוף: יחכו לסוף השירות.

<דרור גרנית: אני אומר מה תהיה התוצאה השוקית של הדבר הזה.

<דרור גרנית: מה שיקרה בשוק זה שמי שהם הנושים הפוטנציאליים, לצורך הדיון, חברות הסלולר ובעצם כל חברה מסחרית, אדם בן 18 שעוד לא התגייס רוצה להיכנס לקנות בגדים באשראי בקסטרו.

<דרור גרנית: תגיד קסטרו, אני לא יודעת - - -

אלי אלאלוף: אל תגיד שמי, ברשותך.

<דרור גרנית: חנות בגדים.

<דרור גרנית: תגיד חנות הבגדים, אני לא יודעת, אולי בעוד חודשיים הוא ייכנס לתוך הצבא או לתוך השירות האזרחי ובעצם יזכה לפי ההצעה של אדוני לאיזושהי הגנה, אז אני לא אוכל לגבות.

אלי אלאלוף: שימו לב שהילד הזה או הילדה הזאת חשופים הרבה יותר מאשר החברות הגדולות.

אלי אלאלוף: החברות הגדולות יודעות לגלגל את החובות שלהם בתקופות מסוימות.

אלי אלאלוף: פה אנחנו מדברים על שירות של שנה או מקסימום שנתיים.

אלי אלאלוף: למה בתקופה הזאת צריכים להכביד עליהם עוד יותר?

<דרור גרנית: אדוני, זה לא עניין שמכבידים עליהם.

<דרור גרנית: זה התחייבויות שהם נוטלים על עצמם.

אלי אלאלוף: היית פעם חייב כסף?

אלי אלאלוף: אני לא מאחל לך להיות חייב כסף.

אלי אלאלוף: מה-700-800 שקל אתם רוצים לקחת להם אפילו 200 שקל.

<דרור גרנית: אדוני, ברמה השוקית ההצעה הזאת מייצרת חוסר ודאות גדול לכל החברות המסחריות.

אלי אלאלוף: אז ימנעו מלאפשר חוב שבסוף הם יודעים לגבות אותו.

<דרור גרנית: המשמעות היא שהם ימנעו ליצור עסקאות.

אלי אלאלוף: אני מבקש שזה ייבדק בצורה יסודית.

אלי אלאלוף: אני אומר שבתקופת השירות הלאומי, כרגע לא נלך להשלכות על צה"ל.

אלי אלאלוף: בתקופת השירות הלאומי לא ניתן יהיה לגבות חובות בעיקול על ההכנסות מהשירות הלאומי.

<נעה בן שבת: עיקול על הכנסות זה מה שנאמר פה.

<נעה בן שבת: זו ההצעה שמונחת פה.

<נעה בן שבת: זה מה שמופיע פה בסעיף קטן (ב) בהתאמה לשירות לאומי אזרחי ובהתאמה גם לחיילים.

<נעה בן שבת: השאלה היא האם באמת אנחנו מדברים על עיקול של מלוא הסכום או 80% מהסכום.

אלי אלאלוף: אני בכלל לא רוצה על הכסף שבא מהשירות הלאומי.

אלי אלאלוף: אין עיקול.

אלי אלאלוף: תנו להם לגמור שנה-שנתיים בשקט.

אלי אלאלוף: אם יש להם כסף גדול בחוץ מהכנסות, לא יודע מה, בבקשה, אבל על הכסף של השירות הלאומי, זה לדעתי כמו בחוק של האומנה.

אלי אלאלוף: זה המינימום כדי להבטיח את קיומם.

אלי אלאלוף: אם לא יקבלו את ה-200, זה 25% מההכנסות ולפעמים עם זה הם עוזרים, אז תארו לכם באיזה מצב הם יהיו.

אלי אלאלוף: הם לא יוכלו לתפקד, אז בשביל מה להביא אותם, כדי שלא יתפקדו?

<דרור גרנית: אדוני היושב ראש, יש עוד קושי בהצעה, והיא המחשבה על זה שזה מייצר תמריץ לגלגל חובות עליהם דווקא בתוך מסגרת משפחתית.

אלי אלאלוף: אז אני אומר עוד יותר מזה.

אלי אלאלוף: תעשו שלא יפילו על האנשים הרכים האלה, התמימים, כל מיני אפשרויות להוציא מהם כספים שלא יהיו להם, אז שהחברות יהיו קצת יותר זהירות.

<דרור גרנית: זה לא החברות.

<דרור גרנית: השאלה היא לצורך הדיון.

אלי אלאלוף: הדיון לדעתי הוא פשוט.

אלי אלאלוף: אתה רוצה מתנדב שיתפקד.

אלי אלאלוף: אם אתה מוציא לו את הכסף מהכיס שלו, הוא לא יתפקד.

<דרור גרנית: אני מסכים אדוני, אבל הנקודה היא שבמתן הגנה כפי שאדוני מציע פה, עשויה להביא למצב דברים למשל שמתנדב או מתנדבת ממשפחה דלת אמצעים, בגלל שהופכת אותה מתנדבת נכנסת לאיזשהו תחום מוגן משפטי, תגלגל דווקא עליה את החובות.

<דרור גרנית: למשל, את חוב הארנונה, היא תרשום את הדירה - - -

אלי אלאלוף: אני מוכן לשלב את זה או במסגרת החוק או במסגרת הנהלים של הרשות, שבתקופת השירות אסור להם לקחת על עצמם ערבויות כלשהן.

<נעה בן שבת: אני חושבת שזו הצעה שהיא הרבה יותר מרחיקת לכת.

<נעה בן שבת: היא באמת גם נוגעת לאפשרות שלהם להתקשר בהתקשרויות.

<נעה בן שבת: זה דבר שהוא הרבה יותר משמעותי.

<נעה בן שבת: במסגרת הנהלים ודאי שאי אפשר להגביל אותם.

<נעה בן שבת: זה אנשים שיש להם זכויות, יש להם כשרות משפטית.

אלי אלאלוף: זה לטובת ההגנה.

<נעה בן שבת: זה לא תמיד להגנה.

<נעה בן שבת: לפעמים זה אנשים שצריכים לבצע את הפעולות האלה ואני לא חושבת שאפשר לשלול את הכושר המשפטי שלהם לאיזושהי פעולה רק בגלל שהם בחרו להתנדב בשירות לאומי.

<נעה בן שבת: התוצאה יכולה להיות קשה יותר.

אלי אלאלוף: בואו נישאר בחלק הראשון.

<נעה בן שבת: אז אנחנו עוברים לפסקה 3.

<נעה בן שבת: זה מופיע פה 4.

<נעה בן שבת: אחרי סעיף 13 יבוא 13(א) – הפעלת משרתים בעת החלטה על שעת חירום.

<נעה בן שבת: הוראות סעיף 18 לחוק שירות אזרחי, החוק שלנו, לעניין הפעלת מתנדבים בעת החלטה על שעת חירום יחולו בשינויים המחויבים גם לעניין הפעלת משרתים.

<נעה בן שבת: אנחנו אומרים בעצם שכל ההוראות לגבי הפעלה בשעת חירום יחולו באותם שינויים שנדרשים, שם אין גופים מוכרים, גם על משרתים בשירות לאומי אזרחי.

<נעה בן שבת: פסקה 5.

<נעה בן שבת: סעיף 19 אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: ו – הוראות סעיף 21 עד 26 לחוק שירות אזרחי, החוק שלנו, יחולו לעניין הרשות או לעניין הרשות או לעניין המשרתים בשירות לאומי אזרחי בשינויים המחויבים והוראות פרק ה' לחוק האמור לעניין המועצה יחולו גם לעניין זה.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על ההוראות שנוגעות לנושא הרשות, פעילות הרשות.

<נעה בן שבת: אמנם הרשות כבר קיימת באותו חוק ויש הוראות, אבל ההוראות שם הן הוראות יותר מצומצמות.

<נעה בן שבת: הנושא של הרשות, הנושא של הוראות לגבי ההשגה, גם הן מוחלות וגם הוראות פרק ה' שנוגעות למועצה ולסמכויות שלה, הכול כמובן בשינויים המחויבים, ולכך יש להוסיף שאחר כך נגיע להוראה שאומרת שכשיש סתירה בין שני החוקים, חוק שירות לאומי אזרחי גובר.

<נעה בן שבת: זה מופיע בפרק שונות.

<נעה בן שבת: סעיף 86 – ביטול חוק שירות לאומי.

<נעה בן שבת: חוק שירות לאומי ה'תשי"ג 1953 בטל.

<נעה בן שבת: זה אותו חוק ישן שבעצם למעשה לא הופעל.

<נעה בן שבת: סעיף 87 – ביטול חוק שירות לאומי, תנאי שירות המתנדב בשירות לאומי.

<נעה בן שבת: חוק שירות לאומי, תנאי שירות למתנדב בשירות לאומי ה'תשנ"ח 1998 בטל.

<נעה בן שבת: סעיף 88 – תיקון חוק ההתגוננות האזרחית.

<נעה בן שבת: בחוק ההתגוננות האזרחית ה'תשי"א 1951 בסעיף 1 – בהגדרה "מתנדב בארגון עזר" במקום המילים "בשירות לאומי או שירות אזרחי" יבואו: בשירות אזרחי כהגדרתו בחוק שירות אזרחי ה'תשע"ז 2017.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על הוראה שקובעת מי הוא מתנדב בארגון עזר לעניין החלת חוקי השיקום עליו, כפי שתוקן בוועדה המשותפת לפני זמן קצר.

<נעה בן שבת: מתנדב שהוא גם מתנדב בשירות לאומי וגם מתנדב בשירות לאומי אזרחי, שניהם נקראים בשירות אזרחי.

<נעה בן שבת: גם הם נחשבים במעמד המיוחד הזה של מתנדב בשירות עזר כשהוא פועל לפי הוראות חוק ההתגוננות אזרחית.

<נעה בן שבת: תיקון חוק שירות המדינה גמלאות, סעיף 88(א).

<נעה בן שבת: בחוק שירות המדינה גמלאות, נוסח משולב ה'תש"ל 1970, בסעיף 1, בהגדרה "העומד ברשות עצמו".

<נעה בן שבת: במקום "לפי חוק שירות ביטחון ה'תשי"ב 1959, נוסח משולב, יבוא: לפי חוק שירות ביטחון נוסח משולב ה'תשמ"ו 1986 או בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית לפי חוק שירות אזרחי ה'תשע"ו 2016.

<נעה בן שבת: לפי הערה שקיבלנו פה לגבי הנושא, מי נחשב עומד ברשות עצמו עד גיל 21 לעניין חוק שירות המדינה גמלאות, שם מדובר כיום רק על חוק שירות ביטחון, רק על מי שעדיין משרת לפי חוק שירות ביטחון.

<נעה בן שבת: אני ממליצה להוסיף גם את חוק שירות לאומי אזרחי.

<נעה בן שבת: 88(ב) – תיקון חוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת העבודה.

<נעה בן שבת: בחוק מגבלות על חזרתו של עבריין מין לסביבת נפגע עבודה, בסעיף 2 בהגדרה "עבודה" במקום "שירות לאומי" יבוא "ושירות אזרחי" כהגדרתו בחוק שירות אזרחי.

<נעה בן שבת: יש סעיף 88(ג) - תיקון חוק הרשות הארצית לכבאות והצלה.

<נעה בן שבת: בחוק הרשות הארצית לכבאות והצלה ה'תשע"ב 2012 (1), בסעיף 2 אחרי ההגדרה "מתנדב" יבוא: "מתנדב בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית, מתנדב כהגדרתו בחוק שירות אזרחי שמשרת ברשות כבאות והצלה".

<נעה בן שבת: 2 – בסעיף 20 אחרי - - - יבוא: ועל מתנדב בשירות לאומי או בהתנדבות קהילתית".

<נעה בן שבת: נמצא פה מישהו מכבאות והצלה שרוצה להסביר?

שולי מועלם-רפאלי: דווקא היום הם לא פה.

אלי אלאלוף: הם עסוקים בשטח.

<נעה בן שבת: סעיף 88(ד) – תיקון חוק תשלומים לחיילים בשירות סדיר, הגנה על תשלומים.

<נעה בן שבת: בהתאם לבקשתם גם פה לגבי חיילים.

<נעה בן שבת: סעיף 88(ד) – בחוק תשלומים לחיילים בשירות סדיר, הגנה על תשלומים ה'תשע"ד 2014, בסעיף 2, המילים "הזכאי לסיוע כלכלי בשל מצב משפחתי או כלכלי" ימחקו, זאת אומרת ההגנה בפני עיקול תינתן גם על אותם תשלומי דמי קיום לחיילים.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

מיקי לוי: סיימנו את הפרק הזה.

מיקי לוי: גבירתי היועצת המשפטית, משום מה כנראה פספסתי את הגדרת תקופת השירות, שמדובר על 12 חודשים.

<נעה בן שבת: לפי מה שדובר פה בתחילת הישיבה, אחרי שנסיים לפחות את הפרקים האלה, לא פרק שונות, נוכל להתחיל ולחזור לנושאים שונים שנשארו פתוחים בהצעת החוק.

מיקי לוי: נחה דעתי.

מיקי לוי: לא הרבה נחה דעתי ממה שיש פה, אבל בסדר.

מיקי לוי: במקרה הזה אם אנחנו חוזרים, נחה דעתי, יש לי שאלות קשות.

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד משהו מחוץ לקונטקסט.

אלי אלאלוף: אני מאוד התרגשתי הבוקר כששרת המשפטים מתקשרת לדבר על זכויות של עובדים זרים.

אלי אלאלוף: כאזרח אני אומר שזה מדהים, כי תפקידה הנוכחי ובפעילות שלה בימים אלה אני חושב שיש לה צרות גדולות יותר ומיידיות.

אלי אלאלוף: שרת המשפטים הבוקר דאגה לנושא של זכויות העובדים הזרים.

אלי אלאלוף: אני לא מכיר שר משפטים שיש לו כל כך הרבה דאגות ביום אחד ועוד יטפל בדאגות המיידיות שלו באחריותו, אז אני חושב שמותר לי להגיד את זה.

אלי אלאלוף: אני רוצה להגיד את זה למרות שאני לא חבר המחנה שלה.

אורי אריאל: אף אחד לא מושלם.

אלי אלאלוף: כן, אני מסכים איתך, אבל אני אותי כאזרח פשוט מרגש שיש את היכולות האלה בממשלה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<נעה בן שבת: אז חוזרים לסעיף 2.

<נעה בן שבת: פשוט נעבור על התיקונים.

<נעה בן שבת: נושא של דירת שירות.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים לא רק על דירה, כמובן.

<קריאה: איפה אתם?

<נעה בן שבת: אני בעמוד 1 בהגדרת דירת שירות.

<נעה בן שבת: מפנה פשוט את תשומת הלב לכל מיני שינויים מרכזיים שהתרחשו בנוסחים מאז הנוסחים שדובר עליהם.

<נעה בן שבת: זה נושא של דירת שירות.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על מקום מגורים המוחזק כדין בידי גוף מוכר או גוף מפעיל והמשמש למגוריהם של מתנדבים.

<נעה בן שבת: הנושא הבא זה הנושא של המשרד.

<נעה בן שבת: המשרד דיבר על הנושא של מה הגדרת השר, שתחזור להיות ראש הממשלה או שר אחר שהממשלה הסמיכה אותו להיות ממונה על ביצוע חוק זה.

<נעה בן שבת: כתוצאה מכך זה יהיה משרד ראש הממשלה או משרדו של - - -

אורי אריאל: מי שימונה על ידי הממשלה.

אורי אריאל: אני לא יודע לנסח.

<נעה בן שבת: מה שנוסח גם פה זה היה ראש הממשלה.

<נעה בן שבת: זה גם נוסח ככה בהצעת החוק הממשלתית.

<נעה בן שבת: ראש הממשלה או שר אחר שהממשלה הסמיכה אותו להיות ממונה על ביצוע חוק זה.

אלי אלאלוף: למרות ההגדרה הזאת, אני רוצה לציין כמה דברים.

אלי אלאלוף: להיגיון גם הניהולי וגם הענייני, רצוי שהשירות המדהים הזה יישאר במשרד לאורך ימים, כי הידע מתבזבז וזה עובר ממקום למקום.

אלי אלאלוף: העלויות האלו גם כן יקרות.

אלי אלאלוף: אני חושב שבסוף מי שנפגע הכי חזק זה השירות עצמו.

אלי אלאלוף: העברה הזאת מסיבות פוליטיות והסכמים קואליציוניים כאלה ואחרים זה לא יראה נורמלי להעביר למשל את הצבא לאחריות של משרד שראש הממשלה יקבע.

אלי אלאלוף: זה ברור שזה נשאר במשרד אחד.

אלי אלאלוף: השירות הזה הוא שירות שהוא או חינוכי או חברתי התנדבותי ולכן צריך שיהיה לו משרד קבוע.

אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר, רצינו שזה יישאר במשרד אחד, לכן מהקדנציה הבאה שלנו, לא יעשה שום שינוי, יישאר איפה שהוא ובמקרה הוא גם נמצא במקום טוב ועם שר טוב, אני יכול להגיד את זה.

אלי אלאלוף: יש לי לשמחתי עמדה די ניטרלית.

אלי אלאלוף: אני לא מזדהה עם אף כיוון.

אלי אלאלוף: שתי הידיים שלי חשובות לי ביחד, אבל אני שוב חוזר ואומר, השירות הלאומי שכל כך חשוב, שהולך ונהיה, ואני מודה, כמו שעשית בהתחלה לרב דרורי, שהתחיל כיוזמה מקומית, אישית וכו', הוא הביא את זה לתודעת הציבור שזה היום שירות לאומי ממש, שמגביל אותו כרגע רק המגבלות התקציביות.

אלי אלאלוף: אם היו פי שניים מתנדבים, אני אומר לכם, צה"ל לא היה נפגע והאזרחים היו נהנים משירות טוב יותר וגדול יותר, אבל כרגע אני מתחשב בדיונים החיצוניים שהיו לוועדה ומוכן להשאיר את ההגדרה המקורית.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור שהרצון וחוק מותר לתקן.

מיקי לוי: אני מצטרף לדברים שלך.

מיקי לוי: השירות הלאומי מבורך, חשוב וטוב שכך, ומי שיצק את היסודות האלה, ברכה תבוא עליו, אבל גם אמרתי את זה בפעמים הקודמות ויש הסתייגויות שלי שהיא חד משמעית.

מיקי לוי: צריך לקבוע מהכנסת ה-21 איזה משרד שרוצים, לא חשוב, העיקר שזה יישאר במשרד אחד ולא ינוע ממשרד לאזרחים ותיקים למשרד החקלאות.

מיקי לוי: כבר אמרתי את דעתי על העניין הזה, ולא אכפת לי שיקבעו איזה משרד שהם רוצים.

מיקי לוי: זה לא נותן מנוחה.

מיקי לוי: הנה, דעתי לא נחה.

מיקי לוי: אם היינו קובעים שמהכנסת ה-21 יש לי הסתייגות על העניין הזה, ייקבע משרד, אני אודיע לאדוני, מקסימום נצביע ואני אפסיד כנראה אבל נצביע כדי שיירשם בפרוטוקול.

<נעה בן שבת: אז זה גם נושא המשרד.

<נעה בן שבת: אפשרות אחת היא שזה באמת יחזור לנוסח המקורי של המשרד הממשלתי שהרשות נמצאת בתחום אחריותו או לציין משרד כפי שהציע, ההסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להגיב.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

שולי מועלם-רפאלי: אני התלבטתי אם להגיב אבל בכל זאת.

שולי מועלם-רפאלי: קשה לי קצת עם האמירות כי בסוף הן נכנסות פה לאיזה סוג של קונטקסט פוליטי, כי אי אפשר לאחוז את החבל הזה בשתי קצותיו, כי ממה נפשך?

שולי מועלם-רפאלי: אם כל השנים אנחנו רואים צמיחה, גדילה, שגשוג, כניסה של חלקים נוספים של החברה הישראלית לתוך מערך השירות הלאומי אזרחי, הרי שכנראה המעבר בין המשרדים הוא לא פגע בזה, כי אחרת איך היינו מסבירים את זה שבעבר זה היה בעיקר במקום מסוים והיום מקובל על כולנו שלצורך העניין בנות הציונות הדתית הן פחות מ-50%, הן כ-40% ממערך השירות, אז אני מבקשת להגיד שאני כמובן מסתייגת ממה שהציע חבר הכנסת מיקי לוי.

שולי מועלם-רפאלי: לא נראה שזה מנותק לחלוטין, ההסתייגות הזאת מתפיסה שהיא תפיסה פוליטית יותר, אבל אני אשמח בשגשוג של השירות הלאומי.

מיקי לוי: הנה אני אומר שאין בצד מה שאמרתי שום תפיסה פוליטית אלא הסדר הטוב.

מיקי לוי: הסדר הטוב בתוך מסגרות.

מיקי לוי: תגידי שזה יישאר במשרד החקלאות לעשרים השנים הקרובות, זה בסדר.

מיקי לוי: אין לי בעיה מהבחינה הזאת, אבל הנדידה הזו ממקום למקום.

מיקי לוי: מה עניין המשרד לאזרחים ותיקים לעניין השירות הלאומי?

מיקי לוי: מה העניין?

אלי אלאלוף: חבר הכנסת מיקי לוי, אתה רוצה שנצביע על הנקודה הספציפית הזאת או נשאיר את זה בהצבעה על כל החוק?

מיקי לוי: אנחנו נצביע בסוף.

אלי אלאלוף: אוקיי, אז בואו נמשיך.

<נעה בן שבת: יש לך הסתייגות על זה ואתה אומר, אתה עומד על ההסתייגות שלך.

מיקי לוי: בוודאי.

<נעה בן שבת: אז אולי צריך להצביע על הנושא הזה בשביל לברר אם אנחנו מאשרים את ההסתייגות.

שולי מועלם-רפאלי: אז בואו נצביע עכשיו על ההסתייגות.

אלי אלאלוף: אז אנחנו נצביע על ההסתייגות.

<נעה בן שבת: ההסתייגות שלך היא שזה יהיה במשרד לשוויון חברתי או לחילופין משרד - - -

מיקי לוי: כל משרד שהוועדה תקבע.

מיקי לוי: אין לי בעיה.

מיקי לוי: הנה אני אומר, משרד החקלאות זה מקובל עלי, אבל לא שכל שנייה וחצי יחליפו את המשרדים והנזק של אובדן הידע ילך, והסדר והשליטה וככה זה המעבר ממשרד למשרד.

<נעה בן שבת: גם לצורך הפרגמטיות אני צריכה שתגיד איזה משרד, אז מכיוון שהצעת שני משרדים, אני מציעה שנצביע על ההסתייגויות לפי המשרדים.

אלי אלאלוף: אני בעד להצביע על ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות נדחתה.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה, רצית הערה?

<תומר נאור: בוקר טוב, עורך דין תומר נאור, התנועה לאיכות השלטון.

<תומר נאור: בשתי מילים.

<תומר נאור: אנחנו כמובן לא מבינים לאיזה משרד וזה לא עניינו, אבל כן בעבודה של שנים אנחנו רואים שכשיש יותר מדי פוליטיזציה בארגונים והליכים מהסוג הזה, זה בדיוק הפתח לכניסה של שיקולים זרים, של לחצים לא רצויים, של כוח פוליטי שמשפיע על הקצאת משאבים.

<תומר נאור: אנחנו מכירים עמותות שמשחקות פה במשחק.

<תומר נאור: יש להן המון כוח ביד לאן להפנות את אותן בנות, את אותם משרתים וגם לאן לא להפנות.

<תומר נאור: אם הדברים יעשו כדי למצוא חן או כדי לא למצוא חן בעיניי גורם פוליטי כזה או אחר, יש פה פגיעה שמחלחלת, פגיעה לא רצויה.

<תומר נאור: חבל.

<תומר נאור: מדברים פה על שירות שהוא שירות רצוי, שירות מבורך.

<תומר נאור: שיקולים זרים יש, יהיו ואפשר למנוע משיקולים זרים מסוימים להיכנס למשחק, ולקבוע בחוק שיהיה משרד מסוים שיהיה אחראי על שירות הלאומי.

<תומר נאור: זה פשוט לנטרל החוצה מארג שיקולים לא רצוי.

<תומר נאור: מהבחינה זאת אנחנו תומכים בכך שהשירות הלאומי יהיה מקובע למשרד אחד.

שולי מועלם-רפאלי: טוב שזה נאמר אחרי ההצבעה.

אלי אלאלוף: בת עמי.

<ידעיה לוין: ידיעה לוין, בת עמי.

<ידעיה לוין: קטונתי מלדבר על איזה משרד ממשלתי יהיה ולא על זה אני רוצה להתייחס.

<ידעיה לוין: אני רוצה להתייחס למה שאתה אמרת.

<ידעיה לוין: הקצאת התקנים היא לפי קריטריונים ברורים של משרדי הממשלה.

<ידעיה לוין: אין לנו שום נגיעה בזה, בשום צד.

<ידעיה לוין: פוליטיקה לא קשורה לזה כהוא זה, וכל אמירה בנושא הזה היא פשוט לא מבינה את השטח.

שולי מועלם-רפאלי: איך אתה מעז להגיד דבר כזה לתנועה לאיכות השלטון?

שולי מועלם-רפאלי: באמת, ידעיה.

מיקי לוי: חברת הכנסת מועלם, תני לו את הכבוד.

שולי מועלם-רפאלי: לא, אבל אי אפשר לבוא לפה ולזלזל ככה דקה אחרי - - -

מיקי לוי: אל תפגעי בו.

מיקי לוי: הוא לא זלזל.

מיקי לוי: הוא היה מאוד מנומס, אני חייב להגן עליו.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא מתיישב עם מה שהוא אמר.

מיקי לוי: סליחה, את יכולה להתנגד לדבריו.

שולי מועלם-רפאלי: אם 60% לא קשור לפוליטיקה, אז איך זה מתיישב בדיוק עם מה שהוא אמר?

שולי מועלם-רפאלי: באים לפה עם כותרות כאלה.

<תומר נאור: אני מתנצל אם גבירתי נפגעה.

<תומר נאור: לא התכוונתי לזלזל.

שולי מועלם-רפאלי: לא, אני פשוט חושבת שפספסת ובגדול.

שולי מועלם-רפאלי: דקה אחרי שהיושב ראש מספר על גדילה וצמיחה ושגשוג, אז אתה מסביר לנו כמה הפוליטיקה קשורה בזה?

שולי מועלם-רפאלי: איך זה מתיישב?

מיקי לוי: מה אתה רוצה ממנו?

מיקי לוי: זכותו להגיד.

שולי מועלם-רפאלי: זכותו לגמרי.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה.

אלי אלאלוף: אני שמעתי את נציג התנועה לאיכות השלטון ואני חייב להגיד לכם.

אלי אלאלוף: א', אני קנוי שלהם.

אלי אלאלוף: אני קיבלתי פרס כזה, אז אני אומר גילוי נאות, אני הרווחתי אותו כפרס.

שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אני תמכתי בכל פרס שקיבלת במהלך השנים.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד.

אלי אלאלוף: זה התבטא בצורה מאוד אחראית, מאוד רצינית ואני חושב שזה מאוד יפה, אבל החוק הזה, לצמצם את הסכנות שאתה דיברת, וקח את זה לא נקודתית, קח את זה בצורה כוללת.

אלי אלאלוף: החוק הזה מנע, ואני מודה לחברי מיקי לוי שבאמת מתפקידו כסגן שר האוצר בזמנו, התחיל לטפל בתחום הזה, ואני חושב שיש פה תיקונים לא אופטימליים, לא הכי טוב בעולם, אין דבר כזה, אבל זה מה שאפשר כרגע לעשות ואני מבקש שנמשיך.

אלי אלאלוף: רשמנו את דבריך.

מיקי לוי: אדוני, רביזיה.

אלי אלאלוף: רביזיה, אנחנו נקבע מועד הולם.

אלי אלאלוף: לא כרגע.

אלי אלאלוף: אולי יהיו עוד נקודות לרביזיה, אז נעשה את זה ביחד, ברשותך, אוקיי?

<נעה בן שבת: מצוין.

<נעה בן שבת: ההגדרה הבאה שיהיו בה שינויים זה הגדרה של צעירים בסיכון, צעירים שהוכרו כמצויים במצבי סיכון על ידי האגף לחינוך ילדים ונוער בסיכון במשרד החינוך ועל ידי שירות נוער, צעירים וצעירות במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

<נעה בן שבת: ההגדרה הבאה שיש פה זה הגדרת "קרוב" משפחה של אדם.

<נעה בן שבת: אני אקרא אותה רק כדי שיהיה ברור.

<נעה בן שבת: בן זוג, הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים וכן כל אדם אחר הסמוך לשולחנו.

<נעה בן שבת: אדם לעניין זה, בן זוג רבות ידוע בציבור.

<נעה בן שבת: ההגדרה – "רשות ציבורית", הייתה בה הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי.

<נעה בן שבת: אני אזכיר לך, אתה ביקשת לבטל גם את מספר 2 שמוגדרת לשכת נשיא המדינה, הכנסת, בתי המשפט והרשויות המקומיות.

מיקי לוי: נכון.

<נעה בן שבת: השאלה איזה מהן - - -

מיקי לוי: אין שום סיבה שהבנות, בנות השירות הלאומי או בני השירות הלאומי, יש גם שם כאלה, ישרתו בביתו של נשיא מדינת ישראל ויתפסו את מקומות העבודה של מי שצריך ואמור להיות שם.

מיקי לוי: יש מקומות שאפשר להתנדב.

מיקי לוי: המקומות האלה ראויים מאוד, מכובדים מאוד, אבל לא ראויים לקבל את בנות השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: אני רוצה לשאול שאלה.

אלי אלאלוף: האם אנחנו, כשאומרים, בית הנשיא, זה אומר החלק הפרטי שלו?

שולי מועלם-רפאלי: מה פתאום.

אלי אלאלוף: מה שצריך להנחות אותנו בכלל בשירות הלאומי זה שמי שהולך להתנדב בשירות הלאומי אמור גם ללמוד ולהיבנות מהתקופה הזאת וללמוד ולראות איך נשיא המדינה מתפקד, איך ניגשים לנושא של חנינה כזו או אחרת.

מיקי לוי: היא לא תגיע לשם, אדוני.

אלי אלאלוף: אני בטוח שהיא תגיע.

מיקי לוי: היא לא תגיע.

מיקי לוי: יותר חשוב שהיא תלך לבית החולים הדסה עין כרם.

מיקי לוי: הן הרבה פעמים נשארות כעובדות.

מיקי לוי: באמת, שהטיעונים יהיו יותר רציניים.

שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת לוי, אתה גמרת לנהל את החוק הזה, גם אם נדמה לך שאתה עדיין מנהל אותו.

שולי מועלם-רפאלי: זה עבר את כל הגבולות.

שולי מועלם-רפאלי: אם לך מותר להעיר לי, לי מותר להעיר לך.

מיקי לוי: מי שמנהל אותו זה היושב ראש.

שולי מועלם-רפאלי: סבבה, אז אל תעיר לי שלי אסור לך כשאתה מעיר לי.

מיקי לוי: תרגיעי.

שולי מועלם-רפאלי: אני ארגיע.

שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אתה תדבר אלי באופן שאתה מבקש שאני אדבר אליך.

מיקי לוי: אני לא שוחחתי איתך אפילו.

שולי מועלם-רפאלי: אתה בהחלט שוחחת איתי.

שולי מועלם-רפאלי: אמרת לי, אל תעירי לי, דקה אחרי שאתה הערת לי.

אלי אלאלוף: אוקיי, שמענו.

מיקי לוי: אני חושב שהמקומות האלה, לא צריך לשלוח בנות שירות לאומי להתנדב.

מיקי לוי: הן תופסות את מקומם של עובדים מין השורה.

מיקי לוי: יש מקומות שיש חוסר בכוח אדם, כרוני, שאפשר להתנדב שם: בתי חולים, כל מה שקשור לעניין הזה.

מיקי לוי: מה לה ולעניין נשיא מדינת ישראל?

מיקי לוי: איזה חנינות היא תגיע?

מיקי לוי: מה היא תראה?

מיקי לוי: זה לא לעניין.

מיקי לוי: זה לא נותן תחושה טובה אפילו.

אלי אלאלוף: אני חייב לתקן.

אלי אלאלוף: מסביב לבית הנשיא יש טעות אחת.

אלי אלאלוף: בבית הנשיא יש שני תפקידים.

אלי אלאלוף: זה נכון שיש מגורים ולצערי גם עוד מעט יהיה לראש הממשלה - - -.

אלי אלאלוף: דיברתי על שם, על התפקיד.

אלי אלאלוף: בית הנשיא שירת הרבה נשיאים וישרת הרבה נשיאים בעתיד.

אלי אלאלוף: רק בלשכה, רק בחלק המקצועי ולא הפרטי ושיהיה ברור, הוא חייב להיות משמעותי לילדה או לילד.

אלי אלאלוף: אתה רוצה משרד החוץ?

אלי אלאלוף: אתה יודע איזה תפקידים יש לבנות?

אלי אלאלוף: ללוות מישהו שאמור להגיע למשרד שקשה להגיע.

אלי אלאלוף: תלווי אותו.

אלי אלאלוף: זה פסול.

אלי אלאלוף: שיפסיקו עם זה.

אלי אלאלוף: לכן זה צריך להיות משמעותי למתנדבת ושיאפשר לה גם ללמוד ולהתקדם בעתיד.

אלי אלאלוף: כשאני רואה בנות מהשירות הלאומי במרפאות חוץ של בית חולים סורוקה, ואני אומר את זה במפורש כדי שתבינו.

אלי אלאלוף: אני רואה אותן אחרי השירות נשארות במקום במשרה מלאה, מכובדת, אני שמח על כך שהתחילו בהתנדבות והמשיכו בתעסוקה מלאה, וזה תפקיד של הרשות להבטיח ולבדוק ששום מתנדב לא מושפל ולא מנוצל בדברים על חשבון משרה קיימת או של עובד במשרה קיימת, ודאי לא בהשפלה בתפקיד שהוא לא בשבילו.

אלי אלאלוף: לא בשביל זה שלחנו אותם, לא לטאטא ולא לנקות, למרות שאני עושה את זה בבית ולא מרגיש מושפל.

אלי אלאלוף: בבקשה.

שלום ג'רבי: אני רק רוצה להעיר בבקשה, אדוני היושב ראש.

שלום ג'רבי: ככלל, מתנדבי השירות הלאומי אזרחי לא מחליפים כוח אדם.

שלום ג'רבי: בשום פנים ואופן לא יהיה מצב, כי חבר הכנסת מיקי לוי אמר.

שלום ג'רבי: אנחנו לא מחליפים כוח אדם.

שלום ג'רבי: אנחנו לא נגרום לכך שבגלל בת או בן שירות לאומי אחד מישהו אחר יהיה מובטל.

שלום ג'רבי: זה דבר ראשון.

שלום ג'רבי: דבר שני, לפני חמש שנים וחצי הקמנו ועדה.

שלום ג'רבי: אנחנו יזמנו.

שלום ג'רבי: רשות השירות הלאומי יזמה ועדה עם נציגות שירות המדינה, שבוחנת כל תפקיד ותפקיד בשירות המדינה כדי לראות באמת את התפקיד, את האופי של התפקיד ואת הנחיצות של הבת או הבן של השירות הלאומי אזרחי שמשרתים שם.

שלום ג'רבי: אשר על כן, ברוך השם יש בבתי חולים, יש בבתי ספר, יש בגנים, יש במשרדי ממשלה, יש ברשויות מקומיות.

שלום ג'רבי: צריכים גם להבין, גם בכנסת כאן יש אפילו עם צרכים מיוחדים שעושים שירות לאומי.

מיקי לוי: זה מבורך.

שלום ג'רבי: אני שמח.

מיקי לוי: תפנה לי אלף תקנים לבעלי צרכים מיוחדים.

מיקי לוי: נראה אותך.

שלום ג'רבי: היום ברוך השם יש אלף וחמש מאות בעלי צרכים מיוחדים בזכותו של השר, שאנחנו גם עושים את זה.

מיקי לוי: על זה אני רק מברך.

מיקי לוי: עדיין לא נראה לי שהיא צריכה להיות בלשכתו של נשיא המדינה.

מיקי לוי: לא בביתו הפרטי.

מיקי לוי: אני לא חושב שצריך להיות.

אורי אריאל: חבר הכנסת לוי וגם אחרים יודעים שהתקדמנו מאוד עם בעלי צרכים מיוחדים ואני אומר ומודיע פה ולפרוטוקול שאנחנו עושים כל מאמץ מתוך ראיית החשיבות של העניין הזה למצוא תקציבים נוספים מין הגורן ומין היקב כדי להגביר את זה מאוד.

אורי אריאל: לא קצת, לא בחצי אחוז.

אורי אריאל: כל אחד זה נפש שלמה וחשובה, אבל באמת אנחנו עושים ואני חושב שגם האוצר איתנו וגם אחרים ובעיקר העמותות שמגייסות כאלה.

אורי אריאל: בסוף כדי לגייס ולטפל זה טיפול מיוחד על פי הצרכים כפי שנאמר ואני חושב שבאמת מגיע פה לכולם יישר כוח על כל העבודה בתחום הזה.

אלי אלאלוף: יופי.

אלי אלאלוף: בואו נתקדם, ברשותכם.

מיקי לוי: נצביע או שאת מצביעה בסוף?

<נעה בן שבת: לא, לא, יש הסתייגויות.

אלי אלאלוף: על ההסתייגויות אם אפשר להצביע מיידית.

<נעה בן שבת: יש הסתייגות אחת.

<נעה בן שבת: לגבי לשכת נשיא המדינה, למחוק.

<נעה בן שבת: הסתייגות שנייה, למחוק את הכנסת.

<נעה בן שבת: הסתייגות נפרדת.

<נעה בן שבת: הסתייגות אחרת אומרת למחוק את בתי המשפט.

<נעה בן שבת: הסתייגות רביעית היא לגבי רשות מקומית.

אלי אלאלוף: אפשר להצביע על כל ארבעת ההסתייגויות בפעם אחת?

אלי אלאלוף: אתה מרשה לנו?

מיקי לוי: אם אדוני מבקש, מי אני שאני אגיד לך לא?

אלי אלאלוף: לא נעשה שום דבר לא בהסכמה.

מיקי לוי: רביזיה.

מיקי לוי: תחסכו לי, רביזיה על הכול.

אלי אלאלוף: אתם יודעים מה זה רביזיה?

<קריאה: לא.

אלי אלאלוף: זה לדון בעוד חצי שעה או יותר ולקבל אותה תוצאה.

<נעה בן שבת: לא תמיד.

מיקי לוי: מי יודע, אולי אני אעשה מארב ויהיו כאן מאחור.

מיקי לוי: כבר הפלנו כמה דברים עם רביזיות.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד שבוועדה הזאת כמעט כל הדברים התקבלו בהסכמה וזה גם התבטא במליאה.

מיקי לוי: אדוני, הרי היית איתי בנושא כל עיסוקם ועיקר עיסוקם ונראה מה יקרה עם זה.

מיקי לוי: כאן הייתה הסכמה מקיר לקיר כדי למנוע את הפתח הזה הנוראי שזה יהיה עיקר עיסוקם ולא כל עיסוקם.

אלי אלאלוף: נגיע ונתמודד.

שולי מועלם-רפאלי: ההסכמה לא הייתה מקיר לקיר.

שולי מועלם-רפאלי: הייתה גם התנגדות.

<נעה בן שבת: אנחנו מגיעים שוב להגדרה.

<נעה בן שבת: השר, כמו שדובר קודם, התבקש בתחילת הדיון שיחזור להיות ראש הממשלה או שר אחר שהממשלה הסמיכה אותו להיות ממונה על ביצוע החוק הזה.

<נעה בן שבת: רציתי רק לברר, חבר הכנסת מיקי לוי, יש לך הסתייגות על הנושא הזה?

מיקי לוי: כן.

<דרור גרנית: רק צריך לציין את התוספת של התנדבות קהילתית.

<נעה בן שבת: דיברנו על זה בדיון הקודם, אז חשבתי שלא נחזור לזה.

<נעה בן שבת: הנושא של שינוי המונח "שירות קהילתי" שנכלל בהגדרה שירות אזרחי, ואמרנו שם שתי הגדרות חלופיות, שירות לאומי ושירות קהילתי הן היינו הך.

<נעה בן שבת: מה שדובר בדיון הקודם, לדבר על התנדבות קהילתית במקום לדבר על שירות קהילתי.

אלי אלאלוף: יש על זה הסתייגויות?

<אפרת שפרוט: אפרת שפרוט, מנכ"לית קרן הזדמנות.

<אפרת שפרוט: אני רק שואלת אם בכלל מהותית זה אותו דבר?

<נעה בן שבת: מבחינה מהותית אין לזה שום משמעות.

<נעה בן שבת: מלכתחילה לא היה ברור מה ההתנגדות למילה "שירות קהילתי".

<נעה בן שבת: אם המילה "שירות", מתחילת הדיונים המילה שירות כוללת קונוטציות לא חיוביות בעיני חלק מהציבור, אז לכך נועדה לתת מענה השם הזה, שם המונח הזה.

<נעה בן שבת: אם אנחנו עוברים הלאה לסעיף 3 - - -

שולי מועלם-רפאלי: רגע, הצבענו על ההסתייגות של מיקי פה?

שולי מועלם-רפאלי: הייתה הסתייגות של מיקי על זה.

<נעה בן שבת: יש הסתייגויות שונות של חבר הכנסת מיקי לוי לגבי נושאים שונים.

<נעה בן שבת: אני לא יודעת, חבר הכנסת מיקי לוי, אם אתה עומד כל אחת.

<נעה בן שבת: יש הסתייגויות רבות, בסעיף המטרה, עם כל מיני תוספות לחילופין.

<נעה בן שבת: לאחר המילים "חוק זה נועד להסדיר בין היתר גם את פעילותם של גופים מפעילים המקורבים לגורמים פוליטיים", כל מיני הסתייגויות.

<נעה בן שבת: האם אתה רוצה להצביע על ההסתייגויות?

מיקי לוי: השקענו עבודה בזה.

אלי אלאלוף: אז אתה רוצה להצביע על ההסתייגויות האלה?

<נעה בן שבת: לפעמים מסתפקים בבקשות רשות דיבור.

מיקי לוי: אני רוצה להצביע.

מיקי לוי: שיירשם בפרוטוקול.

מיקי לוי: אם זה היה מסכים שיהיה במשרד אחד, הייתי מוריד את הכול.

<נעה בן שבת: "המקורבים לגורמים פוליטיים שהתנהלותם מדאיגה או בין היתר גם מפעילותם של גופים מפעילים המקורבים לגורמים פוליטיים שהתנהלותם מחייבת בדיקה או לחלופין בין היתר גם לפעילותם של גופים מפעילים המקורבים לגורמים פוליטיים או בין היתר גם מפעילותם של גופים מפעילים המקורבים לגורמים פוליטיים שהתנהלותם בעייתית".

<נעה בן שבת: זו הסתייגות אחת.

אלי אלאלוף: גוף פוליטי שבעייתי, אבל מי מגדיר מה זה בעייתי?

מיקי לוי: זו התערבות פוליטית.

<נעה בן שבת: אחרי זה גם כן בסעיף המטרה, להוסיף את המילה "ולמדינה".

<נעה בן שבת: בסוף סעיף המטרה להוסיף "למדינה ולא לאחד מהגופים המפעילים ולא פוליטית כלכלית, זאת אומרת להבהיר שזו תועלת ציבורית לחברה ולמדינה ולא פוליטית כלכלית ולא למקורבים פוליטיים ולא לאנשי שלומם של מי מחברי הכנסת.

<נעה בן שבת: יש לנו פה לסעיף המטרה שתי הסתייגויות.

<נעה בן שבת: לכל אחת מהן יש כמה חלופות.

אלי אלאלוף: בואו נצביע ברשותכם על כל הסעיפים האלה בבת אחת.

מיקי לוי: על כל סעיף וסעיף.

<נעה בן שבת: כל סעיף וסעיף.

מיקי לוי: אני נעתר לבקשתו של אדוני.

אלי אלאלוף: אז כל הסעיפים ביחד?

מיקי לוי: לא.

אלי אלאלוף: כל אחד ואחד?

מיקי לוי: כן.

מיקי לוי: אם תגיד כל הסעיפים ביחד, הפרוטוקול לא יוכל להכיל את זה.

אלי אלאלוף: למה?

מיקי לוי: אני נעתר לבקשתך ואני לא מצביע על כל תתי הסעיפים בכל סעיף, אבל לפחות להצביע לגבי כל סעיף.

אלי אלאלוף: היה לנו פעם ראשונה פיליבסטר בוועדה.

מיקי לוי: לא, זה לא פיליבסטר.

מיקי לוי: אם אני עושה פיליביסטר, אתה לא יוצא מכאן עד 5 לפנות בוקר.

אלי אלאלוף: אני לא נבהל.

אלי אלאלוף: אני נשארתי פה כל הלילה.

אלי אלאלוף: אוקיי, אז סעיף 1, איזה?

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על סעיף 1.

<נעה בן שבת: הייתה פה הסתייגות.

<נעה בן שבת: אולי אני אצביע על ההסתייגות הראשונה.

<נעה בן שבת: דובר בין היתר וכל מיני - - -

אלי אלאלוף: אז מי בעד סעיף 1?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – מיעוט

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

<נעה בן שבת: ההסתייגות השנייה באותו נושא.

<נעה בן שבת: באותו סעיף המטרה, להבהיר שזה לתועלת ציבורית לקהילה, לחברה ולמדינה ולא לאותם ארבע החלופות שצוינו פה.

מיקי לוי: זה אתה צריך להצביע איתי.

אלי אלאלוף: היה דיון גם פנימי.

אלי אלאלוף: יש דברים שחזרנו בנו, אני מודה.

אלי אלאלוף: יש דברים שלא חזרנו.

אלי אלאלוף: אז אתה בעד ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – מיעוט

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

<נעה בן שבת: הנושא של אישור הגופים המפעילים, גם בהגדרות של גוף מוכר וגוף מפעיל, בכל אחד מהם יש הסתייגות שביקשה שהשר יכיר בו.

<נעה בן שבת: ביקשת שזה יהיה באישור הוועדה לגבי הגוף המוכר.

<נעה בן שבת: אישור הגוף המוכר יהיה באישור הוועדה.

מיקי לוי: זה לתת איזושהי ביקורת.

אלי אלאלוף: אני בעד.

<נעה בן שבת: הגופים המוכרים הם אותם גופים שמבצעים את התפקידים.

<נעה בן שבת: הם מקבלים את האפשרות, מוכרים לצורך ביצוע תפקיד של איתור והפנייה וליווי של המתנדבים.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על גופים שפועלים.

<נעה בן שבת: הם לא מוקמים על ידי החוק.

<נעה בן שבת: הם מקבלים את ההכרה מכוח פעילותו של השר, אבל זה כמובן בהתייעצות עם המועצה.

<נעה בן שבת: הפעילות הזאת של ההכרה עם הגופים המוכרים היא בהתייעצות של המועצה.

<נעה בן שבת: יש לנו את ההוראות ויש תנאים מפורטים לגבי ההכרה.

<נעה בן שבת: להחזיר לוועדה שהוועדה תאשר את מינויים של הגופים המוכרים, זה בעצם מערב את הרשות בבחירה של גורם שמבצע.

<נעה בן שבת: להביא את זה לוועדה פה לאישור, זה ממש דבר קצת - - -

מיקי לוי: סעיף 46 מגיע חדשות לבקרים לוועדת הכספים ולא פעם אחת בתוך סעיף 46 יכולנו לבוא ולהגיד, השר יאשר את זה, ואני יודע בדיוק מה זה חתימה אוטומטית.

מיקי לוי: בסעיף 46 לא אחת אני מוצא אנשים לא ראויים לעמוד בראש אותן עמותות ולקבל פטור מסעיף 46.

מיקי לוי: מה ביקשתי כאן?

מיקי לוי: שתהיה עוד עין בוחנת, שיבואו ויגידו לי האם זה בסדר או לא.

מיקי לוי: זה כל מה שביקשתי.

מיקי לוי: לא אמרתי לא, לא אמרתי כן.

מיקי לוי: אם אתם רוצים לעקר את הכול, שהכול יהיה באישור אוטומטי, בבקשה.

<נעה בן שבת: אני רק רוצה לתקן משהו.

<נעה בן שבת: אני אמרתי שזה באישור המועצה.

<נעה בן שבת: עכשיו אני נזכרת.

<נעה בן שבת: הייתה אפשרות שזה יהיה באישור מועצה, אבל בסופו של דבר האפשרות הזאת לא התקבלה, אז כרגע זה רק לאחר קבלת חוות דעתה של הרשות, בלי אישור המועצה.

<נעה בן שבת: אולי העין הנוספת הזאת תהיה המועצה?

מיקי לוי: לא.

מיקי לוי: אני חושב שוועדות הכנסת, תפקידן לפקח גם על החוקים שהן מחוקקות.

מיקי לוי: זכותכם להצביע נגד.

אורי אריאל: חבר הכנסת מיקי לוי, הכנסת, ודאי תפקידה לחוקק וגם לפקח על החקיקה.

אלי אלאלוף: וגם על ביצוע הממשלה.

אורי אריאל: ודאי, גם ביצוע הממשלה.

אורי אריאל: זה חלק מהפיקוח.

אורי אריאל: השכלול שנעשה פה בחוק הזה הוא הקמת המועצה ואנחנו ערוכים פחות או יותר.

אורי אריאל: אנחנו רוצים מייד שהחוק יאושר באמת להקים את המועצה כי אנחנו רואים בה ערך.

אורי אריאל: דרך אגב, בלי קשר, רק להראות לך ולכם, הקמנו עכשיו מועצה ציבורית לעניין חוק צער בעלי חיים.

אורי אריאל: אנחנו לא מתכוונים פה למרוח את זה ואיכשהו ישכחו מזה ויהיה בסדר.

אורי אריאל: לא, אנחנו מקימים את זה, רואים בזה ערך, כי אנחנו חושבים שהפסוק "תשועה ברוב יועץ" הוא יותר מנכון.

אורי אריאל: תמיד נכון.

אורי אריאל: מתייעצים עם הרבה אנשים.

אורי אריאל: ההחלטה בסוף היא בידי השר או מי שהוסמך לכך, לכן אני חושב שנעשה פה שכלול מאוד גדול בהקשר הזה, וטוב שכך.

אורי אריאל: אני מברך על כך.

אורי אריאל: לא צריך להכניס בחוק שהוועדה תפקח.

אורי אריאל: הוועדה מעצם הווייתה, מעצם קיומה היא מפקחת.

אורי אריאל: היא יכולה לזמן כל יום נתון באחריות היושב ראש או לפי בקשת חברים, לזמן ישיבה שהיא תפקח על מי שהיא רוצה, לא דווקא השירות הלאומי.

אורי אריאל: אפשר לעשות דיון דחוף לסדר היום, אפשר שאילתא דחופה.

אורי אריאל: לפי דעתי יש לך שמונה אפשרויות שונות לפקח ואפשר לעשות את כל השמונה ביחד, לכן להכניס עכשיו חוק מסוים, דווקא אותו למין פיקוח כזה, הייתי אומר שזה, א', מסרבל מאוד ומקשה על העבודה, ב', לא שהתכוונת, אני בטוח, אבל זה מטיל איזשהו חוסר אמון בעמותות ובעוסקים במלאכה ולפי דעתי ממש לא התכוונת.

אורי אריאל: זה יכול להתפרש.

אורי אריאל: זה מה שאמרתי, מיקי.

אורי אריאל: תקשיב לי טוב, אני מדייק בדבריי.

אורי אריאל: אני חושב שלא התכוונת.

אורי אריאל: זה יכול להתפרש כאיזה חוסר אמון בעוסקים במלאכה, ולא בי.

אורי אריאל: אני איש פוליטי.

מיקי לוי: כולנו.

אורי אריאל: בפוליטיקה מותר לנו להיות פוליטיים?

אורי אריאל: אנחנו כאלה, מה הסיפור?

אורי אריאל: אז זו לא מילה גסה אצלי, פוליטיקאי.

אורי אריאל: בכל אופן, מצד העניין, מיקי, אני רוצה לבקש ממך לוותר על זה.

אורי אריאל: זה יסרבל ואנחנו לא רוצים לסרבל.

אורי אריאל: יש לנו עודף רגולציה מכל הסוגים והמינים.

אורי אריאל: ביקורת, יש לך אפשרות באמת כל יום לבקר באופן מלא בכנסת בצורות שונות, דרך הוועדה, דרך המליאה, שאילתות בכתב, שאילתות בעל פה, שאילתות דחופות וכן הלאה וכן הלאה.

אלי אלאלוף: אדוני, בבקשה.

<דרור גרנית: אני רוצה להזכיר שאחד המנגנונים שהכנסנו לאורך הדיונים פה זה תיקון לאותו סעיף 23 שמדבר על התוכניות הרב שנתיות, ובמסגרת התיקון שהכנסנו שם, הכנסנו את סעיף קטן (ב) שבו קבענו שבתוכנית רב שנתית יקבע מספר מרבי של גופים מוכרים.

<דרור גרנית: המשמעות של מספר מרבי של גופים מוכרים זה בעצם הגבלה על מספר הגופים המוכרים, והמשמעות של זה אומר שברגע שאנחנו עוברים למשטר שבו מספר הגופים המוכרים יוגבל, יהיה צורך פה בהליך תחרותי, מכרזי, על כל המשמעויות של זה לרבות בפרט ביקורת שיפוטית של מי שיטען כנגד תוצאות אותו הליך תחרותי, בין שיוגדר מכרז, בין שיוגדר קול קורא, לא חשוב איך הוא יוסדר, אבל יהיה הליך תחרותי ויידרש פה הליך תחרותי מעצם ההגבלה על מספר הגופים המוכרים, ותהיה ביקורת שיפוטית בהתאם, לכן הסעיף הזה בעצם מייצר משטר שונה מהמשטר הקיים היום שבו באופן עקרוני כל עמותה שעומדת בתנאים, זה המצב הנוכחי היום.

<דרור גרנית: היום יש בעצם תנאים להכרה כגוף מוכר וכל עמותה שעומדת באותם תנאים, שהם לא מאוד תובעניים, הם לא מינימליסטיים, יכולה לקבל הכרה.

<דרור גרנית: במשטר שיוקם מכוח אותו סעיף 23 (ב) שמוצע בו, המשטר ישתנה ומספר הגופים המוכרים יגדר ודיי יבחן מחדש, אגב, בכל תוכנית רב שנתית.

מיקי לוי: אני רוצה לנצל את זה שהשר פה.

מיקי לוי: אולי אדוני השר, תגיד מי ימנה את המועצה?

מיקי לוי: איזה אנשים יהיו בה?

מיקי לוי: כמה נציגי ציבור?

אורי אריאל: זה בכלל לא בידיי.

אורי אריאל: אני ממנה שם, נדמה לי, שניים מתוך חמש עשרה, עשרים.

אורי אריאל: תבדוק, זה ציבורי.

אורי אריאל: זה משקף את הציבוריות בארץ, אני חושב בצורה טהורה ולא אכפת לי שיוסיפו אחד שם.

<נעה בן שבת: הבעיה היא אחרת.

<נעה בן שבת: הבעיה היא שגוף מוכר כרגע לפי הנוסח הנוכחי לא מובא לאישור המועצה.

<נעה בן שבת: יש חוות דעת של הרשות ואין אישור המועצה.

<נעה בן שבת: כשדנו באפשרות שתיווסף אישור המועצה, אז אמרו, רגע, זה תהליך מכרזי, יהיה תהליך מכרזי.

אורי אריאל: המועצה היא לא גוף מאשר, היא גוף ממליץ.

<נעה בן שבת: למעשה השאלה הייתה האם אחרי אותו הליך מכרזי או הליך תחרותי מסוים או הליך שקורא לכולם להגיש הצעות במועד מסוים, כמובן מכוח אותה הגבלה מספרית, אחרי זה הרשות נותנת חוות דעת לגבי הגופים שהיא ממליצה להכיר וחוות הדעת הזאת תידון, מה שאפשרי, שהמועצה תדון באפשרות הזאת ותעביר גם כן המלצה לשר.

<נעה בן שבת: בסופו של דבר השר הוא זה שיכריע בין האפשרויות.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: בבקשה, דרור, רצית הערה?

<דרור גרנית: המועצה המייעצת, המועצה שהוגדרה בתוך תזכיר החוק הממשלתי כמעט ולא עברה שינויים במסגרת הדיונים פה.

<דרור גרנית: נבנתה כגוף מייעץ.

<דרור גרנית: התפיסה הבסיסית של הגוף הזה היא שזה פורום, שיח לגיבוש מדיניות, לכיווני מחשבה, לסיג ושיח לאן ואיך צריך להתנהל השירות הלאומי באיזושהי רמת מקרו.

<דרור גרנית: זה אינו גוף שאמור להיות גוף ביצועי ואין לו כוחות ותפקידים ביצועיים וכך הוא ניבנה, וההיגיון בזה הוא שגם המבנה שלו לא מאפשר לו להיות גוף ביצועי.

<נעה בן שבת: הם רוצים שהוא ימסור המלצה לגבי ההצעות של הגופים המוכרים.

אורי אריאל: חברים, זה גוף של מדיניות.

אורי אריאל: הוא ממליץ על מדיניות.

אורי אריאל: זה לא יהיה.

אורי אריאל: בשום פנים זה לא יהיה.

<דרור גרנית: ברגע שהכנסנו את המנגנון של אותו 23(ב) שאליו הפניתי קודם לכן, יצרנו מנגנון שהוא יחייב הליך מכרזי.

<דרור גרנית: בין שנשים את המועצה לפני ההליך המכרזי ואז בעצם היא מסננת להיכנס למכרז וביתר שאת אם היא תהיה אחרי ההליך המכרזי ואז בעצם מה משמעות הזכייה במכרז אם היא בעצם זכייה על תנאי?

מיקי לוי: יש לי שאלה.

מיקי לוי: אני בדקתי במספרים.

מיקי לוי: בעשור האחרון היה 10 מיליארד שקל פטור ממכרז.

מיקי לוי: מספרים אני יודע לקרוא.

מיקי לוי: עד היום, בעשור האחרון, באמצע השנה, ללא כל מכרז ניתנו לעמותות סדר גודל של 10 מיליארד שקל פטור ממרכז.

אורי אריאל: מהפטור לשירות הלאומי?

מיקי לוי: כן.

אורי אריאל: 10 מיליארד?

מיקי לוי: סליחה, 3 מיליארד.

אורי אריאל: רוצים מספרים.

מיקי לוי: אין בעיה.

מיקי לוי: אין אנחנו בודקים את הדבר הזה?

מיקי לוי: זה המון כסף.

אלי אלאלוף: אני מבקש לא עכשיו.

מיקי לוי: זו שאלה חשובה.

אלי אלאלוף: אדוני השר, תרשה לי.

אלי אלאלוף: אני מאמין לך, 3 מיליארד.

אלי אלאלוף: אז מה?

מיקי לוי: אדוני, 300 מיליון שקל בשנה פטור ממכרז?

אלי אלאלוף: אבל מה הקשר לדיון כרגע?

מיקי לוי: דיברנו על הליך מכרזים.

אורי אריאל: עכשיו נבחרה עמותה חדשה להקים משהו.

אורי אריאל: אתה אומר, העמותה החדשה כמו אחרות, מקבלות הרבה כסף בפטור ממכרז?

מיקי לוי: כן.

אורי אריאל: אין בעיה, נדבר עם החשב הכללי.

אורי אריאל: נשב יחד.

אורי אריאל: אני מוכן לשבת איתך, נראה מה הדברים שהם קיבלו ומה הדברים שצריך למכרוז ומה הדברים שלא למכרוז מסיבות ענייניות.

מיקי לוי: בוא, בוא, אתה עוזר של השר.

אורי אריאל: הוא המנהל של השר.

מיקי לוי: אתה עוקב כמה פטור ממכרז?

מיקי לוי: 128 מיליון שקל.

<אבי מאיר: כל עמותה כזו ניגשה.

<אבי מאיר: במשרד החינוך יש מכרז לתקנים, שיש שלוש עמותות שמקבלות לאותה שנה.

<אבי מאיר: במשרד הרווחה יש מכרז.

<אבי מאיר: ברשות יש מכרז.

<קריאה: הוא מדבר על גוף מוכר.

מיקי לוי: תסתכל כמה פטור ממכרז יש פה.

מיקי לוי: זה לא פטור?

מיקי לוי: כתוב פטור ממכרז.

מיקי לוי: מה זה הפטורים האלה?

אלי אלאלוף: אני רוצה שנבין.

אלי אלאלוף: האם יהיה אישור של ועדה או של המועצה?

אלי אלאלוף: פה אנחנו הולכים לכיוון לא זה ולא זה.

אלי אלאלוף: זה מה שאני שומע.

אלי אלאלוף: בבקשה, נציג משרד החינוך.

<דוד שלמה פלבר: בוקר טוב, דוד פלבר, משרד החינוך.

<דוד שלמה פלבר: משרד החינוך מתקשר עם ארבעה גופים בשנים האחרונות, סדר גודל של בין 100 ל-130 מיליון שקל בשנה.

<דוד שלמה פלבר: כל ההתקשרויות נעשות על פי מכרזים שנקלטים כדת וכדין בוועדת הרכישות המרכזית של המשרד.

<דוד שלמה פלבר: אני לא מבין על איזה פטור מדובר.

<דוד שלמה פלבר: לא היה פטור.

מיקי לוי: מסמכים של האוצר.

<דוד שלמה פלבר: בסדר, אני לא יודע מה אתה מחזיק.

מיקי לוי: הנה, קח אותם.

מיקי לוי: זה לא סודי.

<דוד שלמה פלבר: מה שאני אומר גם לא סודי.

<דוד שלמה פלבר: יש מכרזים, אני יכול להביא אותם.

<דוד שלמה פלבר: אחת לארבע שנים מתקיים מכרז.

<דוד שלמה פלבר: הדבר היחיד שיכול להיות במתכונת של פטור זה הארכה שניתנה.

<דוד שלמה פלבר: השנה הזאת למשל מבקש משרד האוצר לא לקיים את המרכז ואז הוא נותן לנו פטור ממכרז לגבי הנה הזאת.

<דוד שלמה פלבר: לגבי תשע"ח החשכ"ל הנחה אותנו כיוון שהוא רוצה לעשות מכרז אחיד או גדול או שהרשות תעשה מכרז, הוא אומר אוקיי, תמשיכו עוד שנה במתכונת הקיימת.

<דוד שלמה פלבר: אולי רשמית זה מופיע כפטור ממכרז.

מיקי לוי: כתוב – משרד החינוך, הודעת פטור ממכרז.

מיקי לוי: לקרוא אני יודע.

אלי אלאלוף: אני מצטער, זה כבר מחוץ לדיון.

אלי אלאלוף: אנחנו נגיע להסתייגויות ונצביע על כל ההסתייגויות.

אלי אלאלוף: חזרנו לישיבה.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<נעה בן שבת: הסתייגות נוספת מתייחסת להגדרה גוף מפעיל וגם שם מבקשת שהאישור של הגוף המפעיל יהיה באישור הוועדה.

<נעה בן שבת: אנחנו מדברים על אלפי גופים וזה יכול להשתנות משנה לשנה.

אלי אלאלוף: אני קיבלתי ייעוץ מהיועצת המשפטית ואני מתבסס על זה.

אלי אלאלוף: אני מבקש שלא נחזיר את זה לוועדה, אבל היות ויש הסתייגות, מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – מיעוט

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

אלי אלאלוף: בבקשה - - -

<נעה בן שבת: בהסתייגות הראשונה לגבי הגוף המוכר, זה לא דנו לגבי הנושא של הגוף המוכר.

אלי אלאלוף: תעדכני אותי מה זה.

<נעה בן שבת: מה שדיברנו עליה לפני ההפסקה, הסתייגות שבגוף המוכר יהיה החזרה לאישור הוועדה.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: זה אותו מצב.

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – מיעוט

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: משה, רצית להגיד לנו משהו?

אלי אלאלוף: במיוחד באת בשבילנו, נכון?

<משה משרקי: כן.

אלי אלאלוף: ברשותך, תציג את עצמך.

<משה משרקי: אני משה משרקי מעמותת עלה לקידום עיוורים וליקויי ראייה.

<משה משרקי: זה לא הסעיף שמדברים עליו כרגע, אבל אני רוצה שנשים לב בהמשך לגבי האוכלוסיות המיוחדות, מה שנקרא אוכלוסיות עם מוגבלויות.

<משה משרקי: אנחנו לפני עשר שנים יחד עם משרד הרווחה, השירות לעיוור, עמותת שלומית ובסיוע מאוד גדול של הרשות ושר שלום וכל הצוות הקמנו תוכנית שבהתחלה התחילה כניסיונית לשבעה ליקויי ראייה, לעיוורים שקיבלו פטור משירות צבאי והשתלבו בשירות לאומי.

<משה משרקי: כרגע אנחנו בחמישים ושישה מתנדבים עיוורים וליקויי ראייה שפועלים בכל המסגרות, מכל המגזרים.

<משה משרקי: ההגדרה של תוכניות מיוחדות לאוכלוסיות ספציפיות שנתמכות על ידי עמותות שהן מתמחות בתחום מסוים, זה בסיס לקידום גם של ההשתלבות שלהם בתרומה כמו שאר הצעירים בני גילם, לאיתור שלהם ,לליווי שלהם, להקניית מיומנויות של תעסוקה, עצמאות, התאמה אישית של אביזרי עזר וכו', וצריך לתת על זה את הדעת כי אם לא יהיו תוכניות מיוחדות בהגדרה לפי אוכלוסיות מסוימות, כל הליווי שיש כיום, אני לא יודע אם זה צריך להיכנס לחוק או בצורה אחרת או שיהיו נציגים של האוכלוסיות האלה בתוך המועצה או בתוך גוף שמקבל החלטות בעניין הזה.

<משה משרקי: הברכה הזאת של מעל אלף אנשים עם מוגבלות שמתנדבים ומשולבים בכל הנושא החשוב הזה.

שולי מועלם-רפאלי: השר אמר קודם שהיום המספר עומד על אלף וחמש מאות.

<משה משרקי: אז אני חושב שזה ברכה גדולה ובסופו של דבר כמו שגם צוין פה קודם, גם את ציינת וזה נכון, שיש אנשים שבסופו של דבר משולבים באותם מקומות בעבודה ופועלים וזה מקדם אותם, אז אני רוצה שתהיה התייחסות לזה, גם לשילוב של האנשים האלה וגם בהגדרת האוכלוסיות האלה בליווי של תוכניות לאורך כל השנה.

אלי אלאלוף: עוד מישהו מהרשות רוצה להגיב למשה?

<יואב ארבל: לגבי המועצה הציבורית, ישנו נציג של אדם בעל מוגבלות שממונה לפי המלצת נציב שוויון מוגבלויות במשרד המשפטים.

<יואב ארבל: זה דבר שהוא קיים.

<יואב ארבל: הזכרת אותו.

<יואב ארבל: מן הסתם אתה מכיר את הסעיף שהוסף פה גם לגבי אוכלוסיית בעלי המוגבלויות וגם לגבי צעירים בסיכון.

<יואב ארבל: יש שני סעיפים, האחד מהם היה כבר לפני.

<יואב ארבל: הוועדה הוסיפה עוד סעיף ועיבתה את כל הנושא הזה, כך שבהחלט יש תשומת לב מאוד מיוחדת לאוכלוסייה הזאת בתוך הצעת החוק.

אלי אלאלוף: אני גם רוצה להזכיר ולציין מה שאמר השר, שהוא בעד ועשה הכול כדי להביא ליותר תקציבים לשילוב אוכלוסיות מיוחדות.

אלי אלאלוף: משה, תהיה ער לכל אורך החוק ואם אתה רוצה להתייחס ולהזכיר לנו שיש נקודות שאנחנו חייבים לעשות, אנחנו נשמח לעשות, בסדר?

אלי אלאלוף: אז תישאר איתנו ליד השולחן.

אלי אלאלוף: יהיה לך יותר נוח להתערב.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<אפרת שפרוט: אפרת שפרוט, קרן הזדמנות.

<אפרת שפרוט: להתייחס לאוכלוסיות המיוחדות.

<אפרת שפרוט: אחרי דיונים שונים הוחלט פה לא להכניס סעיף שמתייחס למעטפת שניתנת לאוכלוסיות.

<אפרת שפרוט: כיום בעצם בשילוב בכספי מדינה וכספי תרומות, האוכלוסיות האלה, אנחנו מלווים בין היתר גם את העמותה של משה וגם אחרות.

<אפרת שפרוט: בזמן השירות וההתנדבות, הצעירים האלה מקבלים עוד ליווי ספציפי לצורך שלהם.

<אפרת שפרוט: צריך לתת את הדעת.

<אפרת שפרוט: זה נכנס פה באיזה תת סעיף שבסמכות הרשות לדאוג לאיזה הכשרות נותנים לאוכלוסיות המיוחדות.

<אפרת שפרוט: אני מסתפקת כרגע בזה כי דיברנו על זה, אבל מאוד חשוב להבין שהאוכלוסיות המיוחדות צריכות איזה אקסטרה נוסף בזמן ההתנדבות.

אלי אלאלוף: בבקשה, בואו נמשיך.

<נעה בן שבת: אז יש לנו רק עוד שתי הסתייגויות לגבי הסעיף הזה.

<נעה בן שבת: בהגדרה שירות אזרחי, הצעה נוספת היא להוסיף "למעט שירות שבסיסו בזכיית הגוף המפעיל במכרז הציבורי".

שולי מועלם-רפאלי: באיזה סעיף אנחנו מדברים?

<נעה בן שבת: עדיין בסעיף 2.

שולי מועלם-רפאלי: של ההגדרות?

<נעה בן שבת: של ההגדרות.

<נעה בן שבת: בהגדרה שירות אזרחי יש שלוש אפשרויות.

<נעה בן שבת: 1.

<נעה בן שבת: שירות לאומי, 2.

<נעה בן שבת: התנדבות קהילתית, 3.

<נעה בן שבת: שירות לאומי אזרחי לפי חוק שירות לאומי אזרחי.

<נעה בן שבת: אני רוצה להוסיף פסקה 4 שאומרת "למעט שירות שבסיסו בזכיית הגוף המפעיל במכרז ציבורי".

<נעה בן שבת: זו ההסתייגות.

אלי אלאלוף: מי רוצה להתייחס להסתייגות?

אלי אלאלוף: מי בעד ההסתייגות?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד ההסתייגות – מיעוט

אלי אלאלוף: נמנעים – אין

אלי אלאלוף: תודה.

מיקי לוי: זה עושה שכל.

מיקי לוי: אני לא מבין.

מיקי לוי: בתוך הגופים יבואו ויתנדבו?

מיקי לוי: בסדר, אם אתם רוצים להצביע הכול באופן אוטומטי נגד, זה בסדר.

מיקי לוי: אני בעד להצביע.

אלי אלאלוף: אני לא חושב שזה נכון מה שאתה אומר.

מיקי לוי: בסדר.

מיקי לוי: אתם חושבים שבתוך הגופים אפשר להפעיל אותם, בנות שירות לאומי?

מיקי לוי: נראה לי בסדר.

אלי אלאלוף: אני לא רואה בזה שום פסול.

מיקי לוי: בסדר, אדוני.

מיקי לוי: נראה לי פסול מהותי.

אלי אלאלוף: שלא יהיו ספקות.

אלי אלאלוף: באמת, אני מעדיף להגיד את זה.

אלי אלאלוף: כמה שפחות יוציאו תקציבים מהגופים למען עצמם, יותר טוב.

אלי אלאלוף: שניים, הם מחויבים יותר מכל גוף אחר לתת למתנדב שירות משמעותי, אז אני לא רואה בזה פסול.

אלי אלאלוף: זה יכול להיות רק לטובת המתנדב.

אלי אלאלוף: אדרבא, אוי ואבוי לגוף שיעז לקחת מתנדב כדי לעשות ממנו סתם שרת.

אלי אלאלוף: לא שתפקיד של שרת, אני מזלזל בו חלילה.

<נעה בן שבת: ההסתייגות השנייה היא לגבי דירת שירות.

<נעה בן שבת: להבהיר, אנחנו אמרנו שדירת שירות היא מקום מגורים מוחזק כדין בידי גוף מוכר או גוף מפעיל המשמש למגורים של מתנדבים.

<נעה בן שבת: מוצע להוסיף את המילים "ולא משמש לאירועים פרטיים" או "ולא משמש כמקור הכנסה נוסף לגופים המפעילים" או "ולא משמש כמקור הכנסה נוסף לעמותות המפעילות מהשכרת הנכס לאירועים".

אלי אלאלוף: אני רוצה להצטרף לזה.

אלי אלאלוף: זה לא מפריע לי שזה גם מקור להכנסה ולא על חשבון תנאי השירות של המתנדב.

אלי אלאלוף: זה הכי חשוב.

אלי אלאלוף: לעשות אירועים פרטיים, אוי ואבוי, זה אני מסכים איתך, אבל לגבי לנצל את הדיור הזה לטובת הכנסה לטובת העמותות, אני לא רואה בזה שום פסול.

מיקי לוי: אדוני, אני רוצה להגיד משהו בעניין הזה.

אלי אלאלוף: יש לי ניסיון.

אלי אלאלוף: בתפקיד הקודם שלי גמרנו פנימייה.

אלי אלאלוף: לא אגיד לכם איפה ומה, וראיתי, אני נודניק, אין לי מה לעשות בלילות אז אני מסתובב.

אלי אלאלוף: ראיתי שבחג סוכות פחות משבועיים אחרי פתיחה שלחו את כל הבנות הביתה ועשו מזה חגיגה למנהלי הבית.

אלי אלאלוף: לצערי משרד הרווחה אמר לי שזה תקין בעיניוף, אז פה אני אומר, לא לתת לניצול מטרות פרטיות אבל אם זה מאפשר הכנסה לטובת העמותה שהיא אמורה לשרת עם כספה את המתנדב, אני לא רואה בזה שום פסול.

מיקי לוי: אדוני, תשמע, כל הכספים שמועברים לעמותה הם כספים, אמורים להיות צבועים.

מיקי לוי: חברת הכנסת מסיעתך מצאה בנות שישנות על חוף הים כי באמצע אוגוסט הוציאו אותן מהבתים והשכירו את הבתים לסופי שבוע לקייטנים.

אלי אלאלוף: היא שאלה אותי אתמול, איך אתה עושה דיון בלי שאני אהיה פה.

אלי אלאלוף: אני מתנצל שהיא לא פה, אבל קבענו את הדיון - - -

מיקי לוי: יש דירות בכל רחבי הארץ.

מיקי לוי: המדינה משלמת עבור הדירות האלה.

מיקי לוי: גם כשהן הושכרו לגורם חיצוני, הכסף הפך להיות כסף שחור ללא שום מתן חשבוניות ואבדו עקבותיו של הכסף כדי שאנחנו לא נחטא.

מיקי לוי: אני אומר בצורה שאינה משתמעת לשתי פנים, אסור שהדירות האלה יושכרו למישהו אחר.

מיקי לוי: אם המדינה משלמת עליהן, שיישארו.

מיקי לוי: גם אם הן נשארות יום וחצי לבד.

מיקי לוי: זה פתח, כמו שחברת הכנסת מרב בן ארי מצאה בנות ישנות על חוף הים, ואני לא אתן ידי לכך.

מיקי לוי: אם תרצה, נצביע.

שולי מועלם-רפאלי: אפשר להגיב?

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

שולי מועלם-רפאלי: כמובן שאני מתנגדת מכול וכול למציאות שבה הבנות ישנות על חוף הים במקום לישון בדירות שירות.

שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, במדינת ישראל ובטח ביחס לעמותות שמפעילות את השירות הלאומי יש רשות ויש עמותות ויש תהליכים שאפשר למצות מולם.

שולי מועלם-רפאלי: אני מתנגדת להשחרה הטוטלית שמנסים לעשות פה.

שולי מועלם-רפאלי: אם מישהו עשה מעשה לא ראוי, ונעשים כאלה גם במקומות אחרים וגם בעמותות כנראה, צריך לפעול בכל הכוח להפסיק את הדבר הזה.

שולי מועלם-רפאלי: לא הנקוד הזאת עד השחרה טוטאלית - - -

מיקי לוי: לא השחרה.

מיקי לוי: שולי, אני רק מבקש שלא יושכרו לשום מטרה אחרת.

מיקי לוי: אדוני, אתה מנהל הרשות.

מיקי לוי: יש לך אפשרות לבדוק את כל אלף הדירות?

אלי אלאלוף: מיקי, ברשותך, תאפשר לחברת הכנסת שולי מועלם לסיים את דבריה.

שולי מועלם-רפאלי: אני אומרת פה שוב, אם מוצאים שיש בעיה, צריך לטפל בה.

שולי מועלם-רפאלי: אסור לנו ליצור מציאות שבה מחפשים את העמותות על לא עוול בכפן.

שולי מועלם-רפאלי: אם אדוני יחשוב שהדירות האלה לא אמורות להיות מושכרות לדברים אחרים, שזה נראה דבר בסיסי.

שולי מועלם-רפאלי: לא ברור לי איך בפועל זה מתנהל.

שולי מועלם-רפאלי: אני באמת שואלת את זה, לא ממקום של התנגחות ולא ממקום של התנגשות.

שולי מועלם-רפאלי: אם יש בנות שירות לאומי בדירה, מחייבים אותן לעזוב את הדירה?

שולי מועלם-רפאלי: ומה עושים איתן?

שולי מועלם-רפאלי: יש לי תחושה שעל הדבר הזה אנחנו טיפה מושיבים דברים נוספים.

אלי אלאלוף: כן, גברת, בבקשה.

<אפרת שפרוט: אני רוצה לדבר רגע בכובע שעד לפני כמה חודשים מינכ"לתי את עמותת תלם והחזקתי המון דירות לצעירים בסיכון.

<אפרת שפרוט: אני ממש לא רואה למה צריך לאפשר.

<אפרת שפרוט: דרך אגב, אני הכי מעריכה פה את העמותות באמת מכל הסוגים, אבל אני חושבת שזה פותח פתח שהוא לא ראוי.

<אפרת שפרוט: הדירות האלה ניתנות לדיור של צעירים בסיכון שאין להם עורף משפחתי ולזה המטרה.

<אפרת שפרוט: אם אנחנו משאירים את הפתח הזה להשכיר, זה רק מבלבל לפעמים, אז בוא נעשה פה סדנאות ותצאו לכמה שעות.

<אפרת שפרוט: אני חושבת שזה לא צריך לקרות שמשכירים דירות שמיועדות לצעירים בסיכון.

אלי אלאלוף: תודה רבה.

אלי אלאלוף: תסבירו באמת, כשאתם אומרים להשכיר דירה, זה ליום, ללילה?

אלי אלאלוף: יש נהלים בזה?

שולי מועלם-רפאלי: זה מותר בכלל?

שלום ג'רבי: אני מזכיר ליושב ראש שהנושא הזה באמת עלה והוא עלה על ידי חברת הכנסת בן ארי וגם היושב ראש ביקש שאנחנו נוציא מכתב למנכ"לי העמותות ולעמותות בעניין הזה של השכירות.

שלום ג'רבי: אני חייב לומר שכל מנכ"לי העמותות בחפץ לב הגישו ואמרו והתחייבו והצהירו שאף אחד לא מוציא שום בת מהדירה שלהם.

שלום ג'רבי: מה שהועלה אז, שחלק מהעמותות השכירו לשבתות חתן בשבתות ואז נאלצו להוציא.

שלום ג'רבי: כמה שאני יודע, ובמכתב שקיבלנו, ומנכ"לי העמותות כאן, אלא אם כן הם יגידו אחרת, אבל קיבלנו על פי בקשתך והוצאנו מכתב וקיבלנו מהם תשובה שלא משכירים דירות, ואם זה היה פעם והוציאו בנות, אני אומר, עד כמה שאנחנו יודעים - - -

מיקי לוי: למה שזה לא יהיה בחוק?

אלי אלאלוף: סיימת את דבריך?

אלי אלאלוף: אני רוצה לשמוע מנכ"ל של עמותה.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: איך זה קורה אצלך?

<ידעיה לוין: ידעיה לוין, בת עמי.

<ידעיה לוין: א', מעולם לא השכרנו דירה, חשוב לי להגיד, בשום מצב.

<ידעיה לוין: ברור שלא הוצאנו מתנדבת מדירה, לא בסיכון, בשום צורה.

<ידעיה לוין: זה נכון שיש מצבים שבהם אנחנו מכוונים בנות לא להיות בשבת.

<ידעיה לוין: זו סיבה הגיונית.

<ידעיה לוין: אנחנו רוצים שיחזרו הביתה, אבל מעבר לזה מעולם לא השכרנו דירה לאף אחד.

אלי אלאלוף: ומי שהלכה הביתה, לא השכרתם לה את הדירה.

<ידעיה לוין: לא השכרנו מעולם דירה בכלל.

אלי אלאלוף: יש פה דוגמא של עמותה שמשכירה דירות?

<צבי במברגר: צבי במברגר, עמינדב.

<צבי במברגר: אני גם חוזר על הדברים שאמר ידעיה.

<צבי במברגר: אנחנו אף פעם לא השכרנו דירה, לא עוסקים בזה.

<צבי במברגר: יותר מזה אני אגיד, אנחנו גם לא משאילים.

<צבי במברגר: אם בליל הסדר מבקשים מאיתנו שכנים לגור בדירה של הבנות כי היא פנויה, אנחנו גם אז לא משאילים ורואים את המיטה של הבת כמקום שלה.

שולי מועלם-רפאלי: נכון, ואת הארון ואת המברשת שיניים.

<צבי במברגר: המקרה היחידי, כשיש דירה שנשארת ריקה ולא מאוישת, עודף התארגנות, אז כמובן במקרים האלה מנסים להתפטר מהדירה הזאת.

מיקי לוי: אני חייב לתת לך.

מיקי לוי: אתה באמת לא משכיר.

מיקי לוי: אתה באמת ישר כמו סרגל.

מיקי לוי: הנה, אני נותן לך את הכשרות, אבל יש בידי טלפונים.

מיקי לוי: חברים, אני אומר לכם את זה.

מיקי לוי: יש בידי טלפונים, יש בידי אירועים, לא אחד ולא שניים שהדירות הושכרו.

מיקי לוי: אם כולם אומרים שהם לא משכירים, אם שר שלום אומר שהוא הוציא מכתב, בואו נכניס את זה לחוק, למטרה הזו בלבד ושלום על ישראל.

שולי מועלם-רפאלי: משמשת לדיור בלבד, לדיור של הבנות.

שולי מועלם-רפאלי: לא על דרך השלילה, על דרך החיוב, שהדירות האלה משמשות - - -

<אורנה קוטלר: אורנה קוטלר משלומית.

<אורנה קוטלר: אני רק מבקשת שלא נעשה ערבוב.

<אורנה קוטלר: יש הבדל בין הבנות שהדירות משמשות בשבילן עבור כל השבוע ואנחנו רוצים שהן יצאו בסוף שבוע הביתה ולכן הן גם יוצאות.

<אורנה קוטלר: הן גם יודעות שהדירות עבורן הן מראשון עד חמישי.

<אורנה קוטלר: הדירות עומדות שישי-שבת ריקות, מחכות להן ביום ראשון.

<אורנה קוטלר: לעומת זה, על מה שדיברה חברת הכנסת בן ארי והיא דיברה עליהם בין היתר כי היא ביקרה אצלנו, אכן צריך לתת מענה לאותם צעירים שהם חסרי עורף משפחתי, שדירות השירות לא מתאימים להם גם במהלך השבוע, כי צריך לזכור שלעורף המשפחתי צריך לתת מענה שבעה ימים בשבוע.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא העניין, אורנה.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שחברת הכנסת בן ארי העלתה את זה סביב הדבר הזה.

מיקי לוי: אורנה, לא ברור לי.

מיקי לוי: את מחייבת אותם לצאת לשישי-שבת?

שלום ג'רבי: הרי חתמתם.

שלום ג'רבי: סליחה שאני אומר לכם עכשיו.

שלום ג'רבי: הכול בסדר.

שלום ג'רבי: לא משכירים דירות.

שלום ג'רבי: מאפשרים לבת להישאר שבת, מי שרוצה.

שלום ג'רבי: זה חבל, זה כאילו נראה שאנחנו - - -

מיקי לוי: את זרקת כאן פצצה עכשיו.

מיקי לוי: אם אתם לא מאפשרים לבנות להישאר שישי-שבת, תגידי לנו.

<ידעיה לוין: אני רוצה לסייג.

<ידעיה לוין: הרב צבי "זרק" את זה בהערה, ומשהו שהוא כן משמעותי והכנסה בחוק של זה היא בעייתית.

<ידעיה לוין: יש בעיה שאנחנו שוכרים דירות בתחילת השנה ולפעמים יש עזיבה של בנות או מעבר של בנות ממקום למקום ואז נוצר מצב שבו במקום כלשהו פתאום יש לי דירה ריקה.

<ידעיה לוין: את הדירה הזאת, אם אני לא מצליח להחזיר אותה לבעל הבית, במקום שאני אספוג אותה - - -

<קריאה: היא לא דירת שירות.

אלי אלאלוף: אני רוצה לתקן.

אלי אלאלוף: דירה היא לדירת שירות בכל ימי השנה, כל עוד שהבחורה נמצאת בשירות.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור.

אלי אלאלוף: לא מכניסים ולא מנצלים ולא מקלקלים את הפינה החמה שלה עם שינה של אדם זר כלשהו, אפילו לא בהסכמתה, לכן אני מציע שדירת שירות באופן מלא היא לא ניתנת להשכרה לתקופה מוגבלת או לתקופה כלשהי עד שהבחורה או הבחור עוזבים את המקום.

<נעה בן שבת: השאלה אם אתה רוצה לנסח את זה על דרך, הדירה לא תושכר אלא, או לנסח על דרך החיוב?

שולי מועלם-רפאלי: על דרך החיוב.

שולי מועלם-רפאלי: הדירה משמשת לבנות השירות או לבני השירות.

<נעה בן שבת: אני רוצה לשאול לגבי מצב שבו מי שמתגוררת למשל בפנימייה, היא עושה את השירות הלאומי בפנימייה ומתגוררת באותה פנימייה.

<נעה בן שבת: האם זה דבר שנחשב דירת שירות או דבר שלא נחשב דירת שירות?

<יואב ארבל: זה מקום מגורים.

<יואב ארבל: אתם ניסחתם, השינוי הוא למקום מגורים.

<נעה בן שבת: אבל שם היא לא משמשת רק למטרה הזאת.

<נעה בן שבת: הפנימייה היא למשל מצב שבו היא משמשת גם למגורי - - -

שלום ג'רבי: פנימייה זו לא דירה.

אלי אלאלוף: זו לא דירה, אבל מתנדבת זה לא ילד פנימייה.

אלי אלאלוף: גם סטודנט, כשהוא מקבל דיור במעון סטודנטים, אף אחד לא יעז להכניס גם בתקופת החופשות אדם זר.

אלי אלאלוף: הוא לא יעשה את זה, אז אני מציע שכל המגורים שעומדים לרשות המתנדבים שלנו יהיו מגורים מתאריך זה עד לתאריך זה ללא כניסה זמנית כזו או אחרת.

שלום ג'רבי: נאכוף את זה מול פנימיות.

שלום ג'רבי: אתה יודע שבעניין הזה אני בעד במאה אחוזים.

שלום ג'רבי: אני אומר שבפנימיות יש לנו בבתי ילד, בפנימיות, באולפנות כל מיני דברים כאלה.

שלום ג'רבי: בסוף מה שכתוב בחוק אנחנו גם צריכים לאכוף.

שלום ג'רבי: אני לא מסוגל לאכוף עכשיו בפנימייה ובכפרי ילדים את העניין שהדירה שלה היא לא תהיה, החדר שלה או משהו כזה.

שלום ג'רבי: אם תכתבו בחוק, אתם מחוקקים.

שלום ג'רבי: אני רק מביע את הערתי בעניין לגבי הדירות.

אלי אלאלוף: תדאגו קצת יותר למתנדבים.

שלום ג'רבי: אנחנו דואגים מאוד, אדוני.

אלי אלאלוף: אני מכיר מספיק חיי פנימייה.

שלום ג'רבי: ברוך השם הייתה לך פנימייה טובה.

אלי אלאלוף: לא כמטופל אלא כמטפל מגיל 18, אז תאמין לי, אני יודע מה זה.

אלי אלאלוף: חברים, אני בעד.

אלי אלאלוף: תשאירו את הפינה החמה המזוהה.

אלי אלאלוף: כל מדריך, כל מתנדב ירגיש שם.

אלי אלאלוף: חבר'ה, אתם גם משקמים אנשים, עוזרים לאנשים שבאים עם רקע קשה לצאת מהמצב שלהם.

אלי אלאלוף: בכל מקום הם זמניים.

אלי אלאלוף: חבר'ה, מספיק.

אלי אלאלוף: אני מציע שבנושא הזה יהיה ברור, דרך החיוב באמת - - -

<דרור גרנית: אנחנו נצטרך לכתוב לזה סעיף נפרד.

<דרור גרנית: זה לא יהיה בסעיף ההגדרה.

אלי אלאלוף: ההסתייגות הזאת, לא נצביע עליה כדי שלא נדחה או נאשר.

אלי אלאלוף: תבואו עם תיקון הסעיף, בסדר?

<קריאה: מקובל.

אלי אלאלוף: בבקשה.

אלי אלאלוף: רק להודיע שההסתייגויות שהוגשו על ידי חבר הכנסת מיקי לוי הן בשם כל הסיעה שלו.

אלי אלאלוף: קיבלנו את החתימות.

<ישעיהו אברהם: בסעיף 3.2 יש משהו שנוסף, שצריך לקבל אישור בכתב לגבי מי שלא נקרא לשירות.

<ישעיהו אברהם: השאלה אם לגבי האוכלוסייה מהמגזר הערבי, היום יודעים שהם פטורים משירות.

<ישעיהו אברהם: אם לכאורה מנוסח הסעיף הזה עולה שעל כל מתנדב או מתנדבת נצטרך לקבל אישור - - -

<נעה בן שבת: הנושא הזה באמת של אישור בכתב לרשות, הנושא הזה של צבא הגנה לישראל אישר בכתב לרשות.

<נעה בן שבת: צריך להיות בעצם העברה בין הצבא לבין הרשות מעל הראש בעצם של המתנדבים לגבי אוכלוסיות מסוימות.

<נעה בן שבת: האישור הזה נוגע רק לעניין האם הוא לא נקרא לשירות ולא צפוי להיקרא לשירות.

<יואב ארבל: זה יהיה פרקטי?

<יואב ארבל: אנחנו נעביר לצבא רשימה של תעודות זהות של כל החבר'ה שאמורים להתחיל.

שלום ג'רבי: אני אומר את זה בזהירות מפאת כבודו של הצבא, שאפילו אני היום במילואים.

שלום ג'רבי: אני רק רוצה לדעת שזה מקובל עליכם, כי לפעמים לקבל מידע מהצבא זה לוקח קצת זמן ואין לנו תמיד את הזמן כי הבנות צריכות להיות מאוישות במקומות שלהן והן צריכות להיכנס.

שלום ג'רבי: אתם צריכים להבין את מידת הדחיפות של העניין, לכן זה מאוד שנדע אם זה כתוב בחוק שאנחנו מקבלים מכם, אז אולי צריכים להכניס לחוק מספר ימים מהבקשה שלנו, כי אחרת אנחנו ניתקע.

שלום ג'רבי: אם בחוק יהיה כתוב עשרה ימים מהמועד שהרשות מעבירה לצבא אנחנו צריכים, כי אני חושב שצריך להוסיף מועד, כי אם זה בלי הגבלה, אנחנו יכולים להישאר כאן - - -

אלי אלאלוף: מה לוח הזמנים שדרוש לכם להגיב?

<אמיר וקנין: אמיר וקנין, ראש מדור שילוב חרדים.

<אמיר וקנין: שר שלום, אני לא מבין.

<אמיר וקנין: תסביר לי מה השוני ממה שקשור היום.

שולי מועלם-רפאלי: זה לא קשור לחרדים.

<אמיר וקנין: לא קשור לחרדים.

<אמיר וקנין: אני כאן כנציג אכ"א.

שלום ג'רבי: אתה נציג אכ"א, אז אני אסביר לך איך זה מתבצע היום.

<אמיר וקנין: היום הם מגיעים אליך עם פטור.

שלום ג'רבי: הם לא מגיעים אלי, הם מגיעים לעמותות.

<אמיר וקנין: מגיעים לעמותות עם פטור.

שלום ג'רבי: לא מדברים על זה שיש לו פטור, מדברים על זה שלא נקרא לשירות - - -

שולי מועלם-רפאלי: לא נקרא לגיוס.

<אמיר וקנין: בעיקר המגזר הלא יהודי.

<אמיר וקנין: אין להם פטורים, הם פשוט לא נקראים.

שלום ג'רבי: המגזר הלא יהודי לא צריך פטור.

<אמיר וקנין: בסדר, אנחנו מדברים שינוי רק על המגזר הזה.

<אמיר וקנין: אנחנו לא מדברים על כלל המגזרים.

שלום ג'רבי: כן, כן.

שלום ג'רבי: היום יש 4,500 מהמגזר הלא יהודי, אז אנחנו צריכים להעביר את כל הרשימות רק שנדע שהצבא, עכשיו אתה כנציג אכ"א, הצבא צריך להשיב לנו כמה שיותר מהר כי הבנות צריכות להיות מאוישות.

<אמיר וקנין: זה צריך לעבור בנוהל של ועדה להעברת מידע בין משרדי, בנהלים הרגילים.

שולי מועלם-רפאלי: אם לא היינו מטפלים בעשרות מקרים שלוקח לפחות שלושה חודשים לקבל את הפטור הזה, אז הייתי תומכת בכל כוחי ומעודי בדבר הזה.

<אמיר וקנין: לא דיברנו על אוכלוסיית הבנות.

<אמיר וקנין: אנחנו חוזרים לאוכלוסיית הבנות?

שולי מועלם-רפאלי: לא, אנחנו מדברים על אוכלוסיית האנשים שלא נקראים לשירות, אבל אתה הצגת פה איזה תהליך שמתקיים כאילו בצורה מופלאה, אז אני רוצה להגיד שהתהליך הזה, אולי הוא מופלא, רק הוא לא לוקח זמן שהוא זמן סביר, ומה שאנחנו מוצאים את עצמנו זה שבחודש אוקטובר אני צריכה להתחנן בתוך הצבא בשביל אוכלוסיות שלא מגויסות, כדי שסוף סוף תגידו לרשות שהם באמת לא מגויסים.

<אמיר וקנין: מבחינת העברת המידע, אם זה מוגדר בחוק ואם זה יאושר פעם אחת בוועדה בין משרדית, מכאן ואיך הנוהל הוא נוהל טכני.

<יואב ארבל: נכון.

<יואב ארבל: אני חושב שזה צריך להישאר להסדרה טכנית בין הגופים.

<יואב ארבל: אין מקום להידרש לפרטים הטכניים האלה של מה לוחות זמנים - - -

שלום ג'רבי: אדוני היושב ראש, בהמשך גם לדיונים שהיו כאן, סגן מפקד מיט"ב, סא"ל צחי רביבו היה אצלי.

שלום ג'רבי: יש לנו נוהל מסודר.

שלום ג'רבי: יש לנו איש קשר שם.

שלום ג'רבי: אני מקווה מאוד שהעסק הזה יסתדר וצריכים לשבח את מיט"ב באמת על העבודה המשותפת.

אלי אלאלוף: אני חוזר לשאלה הבסיסית.

אלי אלאלוף: האם אפשר לחייב את צה"ל לתת תשובה תוך פרק זמן סביר?

<אמיר וקנין: אנחנו מערבבים פה שוב בין אוכלוסיות.

<אמיר וקנין: האוכלוסייה שמדובר עליה זה עניין טכני.

<אמיר וקנין: אין פה שום בעיה.

<אמיר וקנין: כשאנחנו מדברים על עולים, על בנות דתיות, על חרדים, זה סיפורים אחרים.

<אמיר וקנין: לפעמים יש פה דברים, המלש"ב נמצא באיזשהו הליך מול הצבא, ההליך התבצע בצורה תקינה או לא תקינה ואז התשובות מתעכבות.

<אמיר וקנין: אם אנחנו מדברים ספציפית על האוכלוסייה הזאת, אין שום בעיה.

אלי אלאלוף: אני חוזר ואומר, אדוני, גם כשאתה רוצה, אתה לא יכול לתת תשובה כי אנשים נשארים באוויר.

אלי אלאלוף: תגיד לי, אני, למקרה ספציפי של אסתר או יעקב או מוחמד, אין לי אפשרות לתת תשובה, אבל תקבע לעצמך את התשובה תוך פרק זמן סביר.

אלי אלאלוף: זה מאוד חשוב שזה יהיה ואז תפרקו את הבעיה בזה שכאילו מדובר באוכלוסיות שונות.

אלי אלאלוף: הבעיה זה אותו ילד, אותה ילדה.

<אמיר וקנין: אני מבין את מה שכבוד היושב ראש אומר.

<אמיר וקנין: אני רוצה לתת דוגמא.

<אמיר וקנין: בחור, עולה חדש, הנתונים שלו עוברים אלינו ממשרד הפנים.

<אמיר וקנין: הוא צריך להיות מזומן אלינו, לעבור הליכים, לבדוק האם הוא כשיר לגיוס או לא כשיר לגיוס.

אלי אלאלוף: כמה זמן?

<אמיר וקנין: יש תהליכים.

<אמיר וקנין: אם זה עכשיו הליך רפואי שהוא צריך ללכת לרופאים אזרחיים ולתת לנו אישורים, זה יכול גם לקחת - - -

אלי אלאלוף: אי אפשר להגיד שהילד הזה הוא בטיפול שלנו ובשלב זה אחרי שלושה שבועות, אחרי חודש, לצערנו הבירורים ממשיכים.

אלי אלאלוף: תנו תשובה.

אלי אלאלוף: אתם יודעים שההורים שלהם מחכים להם.

אלי אלאלוף: כל המערכת בסימן שאלה.

אלי אלאלוף: תרגיעו את האנשים.

אלי אלאלוף: זה כאילו אנחנו כולנו תלויים בבירוקרטיה אין סופית והבירוקרטיה לפעמים מוצדקת.

אלי אלאלוף: כפי שאתה מסביר זה נראה מאוד הגיוני, אבל תנו תשובה לאנשים.

אלי אלאלוף: גם תשובה לא מספקת בעיניי המתנדב זו תשובה, אבל תנו תשובה.

אלי אלאלוף: אל תשאירו אנשים באוויר.

אלי אלאלוף: זה לא מפעל הפיס.

אלי אלאלוף: כן בבקשה, אפשר לסכם את הנקודה הזאת?

<ישעיהו אברהם: אני רק רוצה להעיר שלכאורה ביחס למגזר הערבי, יש פה איזו דרישה שהיא לא כל כך מובנת.

<ישעיהו אברהם: הערבים בדרך כלל לא נקראים לשירות.

<ישעיהו אברהם: פה נדרש איזו הוכחה אקטיבית, להוכיח את דרך השלילה.

אלי אלאלוף: אתם תחטטו אם הוא נוצרי, דרוזי.

<ישעיהו אברהם: סליחה, המגזר שהצבא לא קורא אותו לשירות.

<ישעיהו אברהם: לכאורה, אפשר לקבוע דד ליין, שאם בגיל מסוים הוא הגיע ולא קיבל צו, אז אוטומטית רואים אותו - - -

אלי אלאלוף: לא, לא, לא.

אלי אלאלוף: תנו יחס שווה לכל אזרחי המדינה.

<נעה בן שבת: השאלה אולי אם הגופים המוכרים רוצים לדעת, פנה אליהם אדם פלוני, רוצה שישבצו אותו בשירות לאומי.

<נעה בן שבת: מאיפה הוא מקבל את המידע הזה?

<נעה בן שבת: יפנה לרשות ויקבל את המידע הזה?

אלי אלאלוף: זה רק מהרשות, לא?

שלום ג'רבי: בואו נעשה סדר.

שלום ג'רבי: במגזר הלא יהודי, זה ערבים ודרוזים ונוצרים, צ'רקסים יש קצת, לא ביקשנו שום דבר מהם.

שלום ג'רבי: עצם זה שהוא היה ערבי, ערבייה, דרוזיות או דרוזי עם פטור בגלל מחלה או משהו, אבל עכשיו בחוק הזה שאני חושב שזה עושה סדר גם מבחינתנו ואנחנו שמחים על כך, הם יעבירו את הרשימה של כל האנשים.

שלום ג'רבי: אנחנו נעביר את זה לאכ"א.

שלום ג'רבי: מכיוון שזו אוכלוסייה שהיא מאוד קלה, נקבל אישור.

<נעה בן שבת: אבל כל עוד לא מושלם התהליך, הם בעצם לא יכולים להפנות אותו לשירות לאומי.

שלום ג'רבי: נכון, אבל בכל מקרה עושים את זה תמיד עוד לפני.

שלום ג'רבי: זה בשנה של - - -

שולי מועלם-רפאלי: של ההכנה לשירות.

אלי אלאלוף: אוקיי, אפשר לסגור את הנקודה הזאת?

<צבי במברגר: צבי במברגר, עמינדב.

<צבי במברגר: אני רוצה רק הערה.

<צבי במברגר: לפי איך שהתהליכים מתנהלים היום, היעילות שלהם, יש לי חשש גדול שהרבה מהאוכלוסייה הזאת יאחרו מאוד את השירות שלהם, ישבו הרבה מאוד שבועות בבית ויעבור חודש ספטמבר ואוקטובר וחגים וכן הלאה.

<צבי במברגר: לפחות מהניסיון שלנו היום בהמצאת אישורים כאלה ואחרים, יכול להיות שצריך לעשות שהוא צריך להמציא את האישור תוך איקס זמן מאז שהוא התחיל את השירות.

שלום ג'רבי: לא רק בגלל זה.

שלום ג'רבי: אם מותר לי, אולי שהנציגים ישבו יחד עם היועצת המשפטית, שננסח את הדבר הזה בצורה חכמה.

אלי אלאלוף: אוקיי, מקבל.

אלי אלאלוף: תודה לך.

אלי אלאלוף: את הנקודה הזאת לסגור.

אלי אלאלוף: אפשר להתקדם?

<נעה בן שבת: כן, אפשר להתקדם.

<נעה בן שבת: סעיף 4, אנחנו כרגע לא נקרא כיוון שהוא עוסק בתחומים ויש הצעה שקשורה גם להצעת החוק של חבר הכנסת אמיר אוחנה ולכן היא מסומנת פה בשני כוכבים.

<נעה בן שבת: במהלך החוק יש עוד סימונים.

<נעה בן שבת: נדלג עליה כרגע.

<נעה בן שבת: סעיף 5.

<נעה בן שבת: בסעיף 5 יש הסתייגות של חבר הכנסת מיקי לוי.

<נעה בן שבת: הסעיף אומר שהשירות לאומי והתנדבות קהילתית יתבצעו בהתנדבות במסגרת גוף מפעיל על פי הפניה של גוף מוכר, וההסתייגות מבקשת להגיד – "למעט במסגרות שמקורן בזכיית הגוף המפעיל במתן שירות באמצעות מכרז כספי".

שולי מועלם-רפאלי: עוד פעם אותו דבר.

אלי אלאלוף: אתה רוצה להסביר?

מיקי לוי: כן.

מיקי לוי: למשל, קייטנות קיץ ולא של משרד החינוך.

מיקי לוי: הגיעו לידיי ידיעות שהגופים שלחו בנות בשירות הלאומי לקייטנות קיץ שהופעלו הן על ידי המפעילים הפרטיים והן על ידי המרכז לשלטון המקומי.

מיקי לוי: זו גם המהות שביקשתי להכניס את נושא מהות השירות, שני מושגים שאנחנו מתווכחים עליהם, ולכן אני חושב שיש מקום להכניס את זה.

אלי אלאלוף: מה רע שזה עוזר למרכז לשלטון המקומי?

מיקי לוי: אם אני מקיים קייטנה בבריכת בית זית, במושב, ואני שולח את הבנות להתעסק בבריכה, זה נראה בסדר?

אלי אלאלוף: לטובת מי?

אלי אלאלוף: הרווחים הם לכיס הפרטי של מישהו?

מיקי לוי: בוודאי.

מיקי לוי: הרווחים הם לכיס גם של השלטון המקומי וגם לכיסה של העמותה עצמה.

מיקי לוי: זה נראה בסדר?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אם זה דרך הרשות המקומית, אני לא רואה בזה - - -

מיקי לוי: זה גם היום לא אפשרי.

מיקי לוי: תכניסו לי הסתייגות, כי אני יודע על בנות שהלכו לעבוד במסגרת השירות הלאומי והכסף הלך לאותה עמותה.

שולי מועלם-רפאלי: אפשר פעם אחת שנקבל גם את המידע הזה אולי בחדר סגור, חברי הוועדה?

שולי מועלם-רפאלי: כי זה נראה שכל פעם יש איזה מידע שמובא והוא לא מבוסס.

מיקי לוי: אני לא חייב להסביר.

שולי מועלם-רפאלי: אתה לא חייב להסביר.

שולי מועלם-רפאלי: אני מתנגדת להסתייגות הזאת.

אלי אלאלוף: זה ברור ששום מתנדב או מתנדבת של השירות הלאומי לא יפעל במקום שזה מאפשר רווח פרטי למישהו.

מיקי לוי: אדוני, אני חוזר על המילה הראשונה, כל עיסוקם או עיקר עיסוקם, ואני מנסה לסגור את זה שהבנות יהיו רק בשירות לאומי וזה מה שאני מבקש.

שולי מועלם-רפאלי: גם בחוק הזה זה ברור.

שולי מועלם-רפאלי: לא צריך את כל ההסתייגויות האלה שמשחירות שוב ושוב את מי שפועל.

מיקי לוי: אני מבקש אם אפשר אדוני, לשמוע את שר שלום ג'רבי, אם הוא מכיר דברים ומה דעתו על כך, וגם את שני היועצים המשפטיים.

מיקי לוי: הרי אם הכול בסדר, אז בואו נכניס את זה.

שולי מועלם-רפאלי: לא, אנחנו מתנגדים להכניס דברים כדי סתם להעמיס דברים מיותרים.

מיקי לוי: אז תצביעי.

שולי מועלם-רפאלי: ברור שאני אצביע.

אלי אלאלוף: לא, לא, אני לא מביא להצבעה בינתיים.

אלי אלאלוף: שר שלום, אנחנו רוצים להבין, זה תופעות קיימות מה שנאמר?

שלום ג'רבי: אני לא מכיר תופעות כאלה ואם הייתי מכיר תופעות כאלה היינו מפסיקים מייד.

שלום ג'רבי: מה שחבר הכנסת מיקי לוי אומר ומנסה לומר ובדקנו וזה לא היה, היה איזשהו מכרז שעמותה ניגשה לגבי קייטנות ואמרו שחלק מבנות השירות הלאומי עבדו בקייטנות שזכו במכרז ואז הם קיבלו כסף עבור אותן בנות לא במסגרת השירות הלאומי.

שלום ג'רבי: זה עלה, זה הוצף.

שלום ג'רבי: יושב כאן יעקב עמר, הסמנכ"ל, שהוא בדק והוא העלה את זה בפניי ולא נמצא הדבר הזה.

שלום ג'רבי: אולי יש לו דברים אחרים שהוא יודע.

שלום ג'רבי: אני לא יודע דברים אחרים.

אלי אלאלוף: אנחנו לא חוקרים את המקרה.

אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על העיקרון.

אלי אלאלוף: העיקרון אומר, האם מישהו, עמותה אפילו, שהיא מחזיקה את כל תוכנית השירות הלאומי והיא משתתפת במכרז, עכשיו אני מבין שכל עיסוקם ולא רק חלק, האם היא יכולה להפעיל תוכנית כזאת למטרות האלה?

<יואב ארבל: לא, אני חייב לומר שכל מתנדב וכל גוף מפעיל מקבל אישור להיותו גוף מפעיל ומה גם תיאור התפקיד שאפשר לבצע במסגרת הגוף המפעיל.

<יואב ארבל: זה ודאי שנבדק על ידי הפיקוח שלנו.

<יואב ארבל: כבר היום הוא חייב לפעול רק בגוף המפעיל ורק בתור התפקיד שאושר לו.

מיקי לוי: כל עיסוקם ולא את עיקר עיסוקם.

מיקי לוי: אם אתם מסכימים, אני מוריד את כל ההסתייגויות שלי.

שולי מועלם-רפאלי: חבר הכנסת מיקי לוי, אנחנו מבינים שזה מה שאתה עושה בניסיון להביא לפה עוד ועוד הסתייגויות ובדרך אחורית להכניס את הדבר הזה שיש פה מחלוקת לגביו.

שולי מועלם-רפאלי: אין מה לעשות.

מיקי לוי: תעשי לי טובה, חברת הכנסת מועלם, תפני אליו, לא אלי, בסדר?

שולי מועלם-רפאלי: בסדר, אין בעיה.

<דרור גרנית: נדמה לי שיש פה אולי ערבוב בשיח.

<דרור גרנית: צריך להבחין בין הגופים המוכרים לגופים המפעילים.

<דרור גרנית: בואו נעשה רגע את האבחנה המאוד חדה הזאת.

<דרור גרנית: נדמה לי אם אני מבין נכון, יתקן אותי חבר הכנסת לוי, שאתה מכוון אל הגופים המוכרים, לא אל הגופים המפעילים, ובהם אני רגע רוצה למקד, להסביר רגע את הסוגיה.

<דרור גרנית: הגופים המוכרים נכון להיום הן עמותות, עמותות בכלל על פי דיני העמותות באופן כללי, שהיום זה הדין היחיד שחל עליהן כי החוק הזה עוד לא בתוקף.

<דרור גרנית: מה שעמותה אמורה לעשות, היא אמורה לפעול לקידום מטרותיה והמטרות המנויות בתקנון שלה ובתקנון ההתאגדות שלה.

<דרור גרנית: מעצם אופייה היא גוף שלא למטרת רווח, זאת אומרת היא לא אמורה להשיא רווחים, להבדיל מחברה מסחרית, אבל למרות האמור, התפיסה ברשם העמותות היא שלעמותות מותר לעשות פעילות צידית, חלקית, בשוליים של הפעילות המרכזית שלה שהיא לא למטרת רווח, שהיא כן מכניסה לה הכנסות כדי שהעמותה, יהיה לה ממה לחיות ולהתקיים.

<דרור גרנית: ניתן דוגמא מאוד פשוטה וקלאסית.

<דרור גרנית: עמותה מסוימת אומרת, אני מפעילה תיאטרון.

<דרור גרנית: עיקר מטרתי וקיומי זה כדי להפעיל פעילויות של התיאטרון, הצגה.

<דרור גרנית: זה לא למטרת רווח, אבל יכול להיות שהיא מפעילה מזנון קטן בכניסה לתיאטרון, מוכרת קפה ועוגה כדי שיהיה לה מזה להכניס הכנסה שממנה היא מממנת את פעילות התיאטרון או מסייעת לקיום פעילות התיאטרון, שזו פעילות הליבה.

<דרור גרנית: זו התפיסה הכללית של דיני העמותות וזה בעצם מה שחל היום גם כן על העמותות של השירות המוכר.

<דרור גרנית: עיקר פעילותן אמורה להיות בפעילות השירות המוכר בהשמה של המתנדבים במקומות ההתנדבות בגופים המפעילים, אבל היום הן יכולות משפטית לקיים, לא מנועות מלקיים פעילות צד, שוליים, ועכשיו השאלה היא כמה רחבים השוליים האלה שמטרתן להכניס להן עוד הכנסות לקיום הפעילות שלהן העיקרית.

<קריאה: אבל לא עם בנות שירות.

שולי מועלם-רפאלי: אבל בנות השירות לא יכולות להיות בפעילות הצידית הזאת.

<דרור גרנית: מה שמבקש חבר הכנסת לוי, אם אני מבין נכון את ההסתייגות ויתקן אותי אם אני טועה, זה לומר לא לגופים המוכרים שמכוח החוק הזה לא תהיה את האפשרות לקיים פעילות שאינה פעילות השירות הלאומי, זאת אומרת כל עיסוקן היחיד בלבד יהיה השמה של המתנדבים במקומות ההתנדבות ושום פעילות אחרת לא תותר להן, כאשר בעצם עכשיו עולה השאלה הכלכלית, וממה הן יחיו?

<דרור גרנית: והתשובה היא, הן יחיו מהתעריף, זאת אומרת, מקור המחייה הכלכלי שלהן הוא אך ורק התעריף שמוסדר פה באחד מסעיפי החוק, שבתוכו מגולמים גם עלויות - - -

אלי אלאלוף: תרשה לי להקשות עליך.

אלי אלאלוף: בוא נלמד מצה"ל.

אלי אלאלוף: היום יש לצה"ל אפשרות לאפשר לחייל אחרי השירות שלו ללכת ולעבוד במקומות, ודאי לא בתוך צה"ל, נכון?

אלי אלאלוף: אז למה ילדה או ילד מהשירות הלאומי שגומר את תפקידו בשעות ההתנדבות שלו לא יוכל לעשות פעילות תמורת תשלום בחוץ?

אלי אלאלוף: הוא יכול לעשות.

שלום ג'רבי: אין בעיה בעניין הזה.

אלי אלאלוף: אם צה"ל מאשר לחייל שלו לעבוד מחוץ לשעות הפעילות הצבאית שלו מסיבות כלכליות ואישיות שצה"ל יודע לבדוק את זה, אז זה אותו דבר.

אלי אלאלוף: עמותה לא יכולה, אפילו שזה צדדי, זה רק המזנון, לא יכולה להעסיק את המתנדבת שלה.

<דרור גרנית: לא על זה מדובר.

<דרור גרנית: יש פה אי הבנה, אדוני.

מיקי לוי: יש פה אי הבנה.

מיקי לוי: מה שדובר, לצורך העניין נגיד עמותה.

מיקי לוי: אני הגשתי את ההסתייגות.

מיקי לוי: דרור, אתה מרשה לי?

מיקי לוי: תודה.

מיקי לוי: לצורך העניין, עמותה, ואני אתן משהו הזוי, לא אמיתי.

מיקי לוי: עמותה שהמדינה משלמת את כל הכסף המרכיב את קיומה.

מיקי לוי: היא מחזיקה משרדים, היא מחזיקה טלפונים.

מיקי לוי: שם היא משלמת כמו שדרור אמר, לכל הפעילות השוטפת שלה.

מיקי לוי: לא יכולה לבוא ולהגיד, אני מחר הולכת למכרז שאומר, אני עוטפת את מתנות ליל חג הפסח עבור לא יודע מה, מפעל עלית.

מיקי לוי: לא יכולה לעשות את זה כמו שהצבא לא יכול לעשות את זה.

מיקי לוי: הבנות עצמן, אם הן נקלעות למצב כלכלי קשה, כמו בצבא, הן יכולות להגיש בקשה וגם בהרבה מקרים נותנים להן לעבוד.

מיקי לוי: אין שום בעיה.

מיקי לוי: מטרתי בהסתייגות הזו לבוא ולהגיד, כשאני משלם את המשרדים, את הפקידים, את כל הכסף שמאפשר לכם את הקיום, תתעסקו רק בשירות לאומי.

מיקי לוי: זה מה שאני מבקש.

מיקי לוי: זו עיקר הפעילות שלכם.

אלי אלאלוף: אני חייב לתת לך הסתייגות אישית.

אלי אלאלוף: היא ממחר יכולה להשתתף במכרז, בהכנסה, אבל לא בהפעלתו באמצעות הבנות של השירות הלאומי.

מיקי לוי: אני אגיד לך אדוני, כי המדינה משלמת את המחשבים והמדינה משלמת את המשרדים.

מיקי לוי: אם אתה נותן את הפתח הזה, מהר מאוד נמצא את עצמנו במקום אחר, שלא עיקר פעולתם יתמקד בבנות השירות הלאומי.

מיקי לוי: אם יש עמותה שמזה היא חיה, מזה היא מתקיימת ומתקיימת יפה מאוד, אני חייב להגיד שתתעסק רק עם זה.

מיקי לוי: זה כל מה שאני מבקש.

אלי אלאלוף: אוקיי, שמעתי.

אלי אלאלוף: בבקשה.

שולי מועלם-רפאלי: אדוני, אני שוב נדהמת.

שולי מועלם-רפאלי: מדובר פה בעיוות בלתי נסבל.

שולי מועלם-רפאלי: אין פה אמירה, בואו נלך לחוק העמותות כפי שהציג אותו הנציג של משרד המשפטים, נעשה שינוי ועמותות לא תוכלנה להתעסק יותר בדברים נוספים.

שולי מועלם-רפאלי: יש פה שוב סימון רק של השירות הלאומי כשהוא כמובן סימון פוליטי, כי יש פה טעות מתמשכת.

שולי מועלם-רפאלי: עם כל הכבוד לאדוני שאמרת דבר נכון, אני מבקשת להזכיר שהחוק הזה לא התחיל כשמיקי לוי נהיה סגן שר אוצר.

שולי מועלם-רפאלי: הוא התחיל הרבה קודם ומיקי לוי בהיותו סגן שר אוצר רק מעכב את החוק הזה, ובכנסת הזאת עוד יותר מנסה לעכב אותו והדבר הזה הוא לא יתכן.

שולי מועלם-רפאלי: לא יכולה להיות מציאות שבה נאמרים דברים ברורים על העניין המהותי שבעיסוק של העמותות האלה וברור לחלוטין שעיקר עיסוקן הוא בבנות השירות הלאומי ונאמר שהמדינה משלמת להן רק את התעריף, אז בא חבר הכנסת מיקי לוי לפה ואומר, המדינה משלמת את המחשבים ואת המשרדים, מה שכמובן לא נכון.

שולי מועלם-רפאלי: המדינה משלמת לעמותות את התעריף.

שולי מועלם-רפאלי: התעריף הזה הוא דבר חיובי וגדול.

שולי מועלם-רפאלי: אני לא חושבת שביחס לעמותות השירות הלאומי, צריכה להיות פה התנהלות אחרת ביחס לעמותות אחרות.

שולי מועלם-רפאלי: זה אחד.

שולי מועלם-רפאלי: שניים, אני חושבת, שוב אני אגיד את זה.

שולי מועלם-רפאלי: אם יש עמותות שבהן זה לא נעשה לפי דרך התקינה, אז עכשיו אנחנו צריכים לשפוך את המים עם התינוק?

שולי מועלם-רפאלי: שלוש, שוב אני אגיד, אז איך אתם מסבירים את ההתפתחות החיובית והגדילה המשמעותית בשירות הלאומי אזרחי?

שולי מועלם-רפאלי: אם הכול שחור והכול נורא וגונבים את כספי הבנות ועמותות הן מושחתות וכו' וכו' וכו', אני מציעה, אדוני, לא ללכת כול כך לקצה וכל זמן שמאפשרים את זה לעמותות טובות, רבות, נוספות, אין צורך לסמן רק את עמותות השירות הלאומי.

שולי מועלם-רפאלי: צריך מאוד להקפיד שעיקר עיסוקן בזה.

שולי מועלם-רפאלי: צריך מאוד להיות מדויקים בזה שהעמותות הן מיינדד למשרתים ולמשרתות.

שולי מועלם-רפאלי: עכשיו להשחיר אותן ולהגיד שהן לא יוכלו להשתתף בדברים אחרים שהבנות לא מוכנסות לתוכן - - - ?

שולי מועלם-רפאלי: יד שרה עושה גם קייטנות, אז עכשיו יד שרה נחשדת פה באיזה משהו?

שולי מועלם-רפאלי: מה, אנחנו השתגענו?

מיקי לוי: מכיוון שחברת הכנסת מועלם הזכירה את שמי, אדוני, אני מבקש זכות דיבור.

מיקי לוי: אמרה כמה פעמים שלא בטובתי.

אלי אלאלוף: אני מציע שנוריד את הטון טיפה.

אלי אלאלוף: אפשר להגיד דברים קשים בטון אחר.

אלי אלאלוף: אני מציע לכולם כולל חברתי, חברת הכנסת שולי מועלם, ויודעת את ההערכה האישית הגדולה שלי אליה.

שולי מועלם-רפאלי: אני מקבלת.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

מיקי לוי: אני עוד פעם אגיד בפעם העשרים ומשהו.

מיקי לוי: אני מעריך את השירות.

מיקי לוי: אני חושב שזה מפעל ראוי.

מיקי לוי: אינני נגדו.

מיקי לוי: אני מבקש להכניס סדר במסדרונותיו לאור מה שקרה בעבר.

מיקי לוי: אין לי עניין וחצי עניין אישי, ולכן הזכרת שמי בקונוטציות כאלה או אחרות על ידי חברת הכנסת הנכבדה, אינה לעניין אבל אני לא כועס.

מיקי לוי: אני עוד פעם אומר, עיקר העיסוק שלהם צריך להיות בבנות.

מיקי לוי: אמר גם דרור.

מיקי לוי: מכיוון שהמדינה היא המשלמת - - -

שולי מועלם-רפאלי: לעיקר גם אנחנו מסכימים.

אלי אלאלוף: שולי, באמת.

מיקי לוי: מה זה סתמתי את הפה, למרות שהייתי, את יודעת, הפיוזים הקצרים שלי.

מיקי לוי: את בטוח לא מסוגלת להוציא אותי מהכלים.

מיקי לוי: עזבי, נו באמת, בואי תירגעי.

שולי מועלם-רפאלי: אני מוחה על הביטוי הזה.

מיקי לוי: אני מבקש שתתני לי לדבר.

שולי מועלם-רפאלי: בשמחה.

שולי מועלם-רפאלי: אני מבקשת שלא תגיד לי את המילים האלה.

שולי מועלם-רפאלי: שוביניסט.

מיקי לוי: אם נפגעת, אני לוקח את הדברים שלי.

מיקי לוי: אני מבקש לשמוע את חוות דעתו של שר שלום ואת של היועץ המשפטי של משרד המשפטים.

מיקי לוי: הטענה שלי היא חד משמעית.

מיקי לוי: היא באה ואומרת, מעבר לאפשרות לתת לבנות לעסוק בדברים כאלה או אחרים, מדינת ישראל משלמת עבור כל הלוגיסטיקה, עבור כל התמיכה, ואם זה מה שהם עושים, שלא יתנו את תשומת הלב שלהם לדברים אחרים.

מיקי לוי: זה הפתח, זו הבעיה.

מיקי לוי: המשרדים שמשלמים אותם.

מיקי לוי: השכר שהם מקבלים ממומן על ידי המדינה.

מיקי לוי: השכר שמשלמים ולא העמותות.

מיקי לוי: שיושבות כאן.

מיקי לוי: 940,000 שקל גם אני רוצה לקבל.

מיקי לוי: הייתי מבסוט לקבל, עם אוטו בהזמנה אישית של 460,000 שקל.

מיקי לוי: גם אני הייתי רוצה לקבל את זה.

מיקי לוי: כל מה שאני מבקש, לקצוב את זה, להכניס את זה למסגרת כדי שלא תהיה אפשרות לעשות דברים נוספים על ידי אותם כספים שמשולמים על ידי כולנו, על ידי אוצר המדינה.

מיקי לוי: זה מה כל מה שאני רוצה.

מיקי לוי: אני לא נגד שום דבר.

אלי אלאלוף: יש לי שאלה בסיסית, ברשותך מיקי.

אלי אלאלוף: אני לא חושב שכל הכנסה נוספת שתבוא שלא דרך המדינה תלך אוטומטית לניהול אותה עמותה.

אלי אלאלוף: למרות כל מה שמגיע, אני חושב שחלק גדול מההכנסות הנוספות אמורות ללכת לטובת המתנדבים ולא לטובת השכר או הרכב.

אלי אלאלוף: אתה לא רוצה שזה יקרה?

אלי אלאלוף: אם יש אפשרות לעמותה שלא באמצעות ההתנדבות של המתנדבים, שיהיו לה הכנסות לטובת המתנדבים, אם אני עושה פעולה כלשהי שמאפשרת, ואני מודה שבקרן רש"י לא ניהלנו רק מה שקרן רש"י הביאה כסף.

אלי אלאלוף: כדי להגדיל את המחזור לטובת השירותים השונים שסיפקנו, הרווחנו כסף, אבל זה הלך אוטומטית כי עשינו דבר שרוב העמותות מסוגלות לעשות.

אלי אלאלוף: השכר שלי שהיה מאוד מכובד ואני לא מתבייש, הוא לא היה במסגרת התקציב של העמותה.

אלי אלאלוף: בעל הבית אמר, זה עלי.

אלי אלאלוף: כל מה שהכנסנו כסף נוסף, היה לטובת הפעילות שעשינו.

אלי אלאלוף: למה שזה יהיה פסול?

אלי אלאלוף: למה בעיניך זה פסול?

אלי אלאלוף: אם אתה אומר שזה לא באמצעות המתנדבים, זה לא בתשלום למתנדבים וזה לטובת העמותה שמשרתת את המתנדבים - - -

מיקי לוי: אני אסביר, אדוני.

מיקי לוי: מכיוון שכשעמותה יכולה לאפשר לעצמה לרכוש, וכאן אבקש את הרשות, כי הרשות מודעת, וגם את משרד המשפטים.

מיקי לוי: זה לא משהו צדדי של הפעלת קיוסק לא עם בנות השירות.

מיקי לוי: את כל הלוגיסטיקה המדינה משלמת, מהשכר ועד המשרדים.

מיקי לוי: אתה בא ואומר, אני מאפשר לכם להשתתף בכל הלוגיסטיקה הזו למטרות נוספות, וזה לא יכול להיות.

מיקי לוי: אין הדבר דומה לרש"י.

מיקי לוי: כאן המדינה משלמת את כל הכסף.

מיקי לוי: אני מבקש לשמוע אותך אדוני, אותך ואותך, מה דעתכם על הדבר הזה.

מיקי לוי: האם הם צריכים לעסוק בדברים נוספים שיהוו פתח?

מיקי לוי: אני ברשותך מבקש לשמוע את היועץ המשפטי.

מיקי לוי: זה הכול.

אלי אלאלוף: בבקשה.

<אורנה קוטלר: אורנה קוטלר מעמותת שלומית.

<אורנה קוטלר: אני מזמינה את חבר הכנסת לוי לראות את הדוחות הכספיים של עמותת שלומית משנת 2010.

<אורנה קוטלר: עמותת שלומית, כל עיסוקה הוא שירות לאומי.

מיקי לוי: מצוין.

<אורנה קוטלר: כל עיסוקה מתבסס על התעריף שהמדינה משלמת.

<אורנה קוטלר: המדינה משלמת תעריף חסר.

<אורנה קוטלר: אני מוסיפה כל חודש מאות ואלפי שקלים בגלל החסר הזה, אז אי אפשר מצד אחד לבוא ולהגיד, תהיי כל עיסוקך שירות לאומי, ומצד שני לא לתת את התעריף המלא.

<אורנה קוטלר: אני לא מצפה שהמדינה תיתן לי תעריף מלא.

<אורנה קוטלר: אני גאה בזה שאני מגזר שלישי.

<אורנה קוטלר: אני מצפה שהמדינה כן תאפשר לי למצוא מקורות נוספים, והמדינה תאמין שאת המקורות האלה אני נותנת למתנדבים כי אני פה בשביל המתנדבים, לא בשביל אף אחד אחר, ולכן אני חושבת שאת הסייג הזה כן צריך לאפשר לנו.

<אורנה קוטלר: תודה.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<ידעיה לוין: ידעיה לוין, בת עמי.

<ידעיה לוין: א', לא כל עיסוקנו שירות לאומי.

<ידעיה לוין: רוב עיסוקנו שירות לאומי.

<ידעיה לוין: אני פועל תחת עמותת שלומה שבעצם מפעילה גם הנגשת השכלה.

מיקי לוי: תקים עמותה נוספת.

מיקי לוי: למה אתה צריך להשתמש באותם דברים?

<ידעיה לוין: אני עוד רגע אסביר את זה.

<ידעיה לוין: גם הנגשת השכלה לצעירים.

<ידעיה לוין: אנחנו מאמינים שיש לנו ידע בנושא שצעירים וצעירות מרקע של מצוקה, אנחנו משתמשים בידע הזה לטובת הכנה לשירות לצעירות מרקע של מצוקה.

<ידעיה לוין: אנחנו ניגשים למכרזים של משרד הרווחה בנושאים האלה וברוך השם גם זכינו כבר כמה פעמים במכרזים על הנושא הזה ואני מאמין שכשיש ידע נצבר בארגון בנושא מסוים שהוא קשור לשירות הלאומי, כמו התנדבות, כמו אוכלוסיות מסוימות, צעירים מרקע של סיכון, צעירים מרקע של מצוקה, נכון לנצל את הידע הזה גם לנושאים נוספים, וזה מה שאנחנו עושים.

<ידעיה לוין: זה נכון שהשירות הלאומי הוא עצמאי.

<ידעיה לוין: מעבר לזה, התעריף הוא תעריף חלקי.

<ידעיה לוין: יש פעילויות שקשורות לשירות הלאומי, שלא ממומנות לצערי בתוך התעריף.

<ידעיה לוין: בוודאי שאנחנו חייבים להשיג מקורות הכנסה נוספים.

<ידעיה לוין: אמרתי שאנחנו מנצלים את הידע שלנו, של הכנה לשירות לצעירים מרקע של סיכון ומצוקה.

<ידעיה לוין: זה גם תעריף חסר.

<ידעיה לוין: גם לזה אנחנו צריכים להשיג כספים מפילנטרופיה, אבל להגיד כל עיסוקו, בעיניי זה חוסם את העמותות בצורה שבלתי ניתנת לתפיסה.

אלי אלאלוף: רצית תגובה של שר שלום.

מיקי לוי: לפני כן, ברשותך, משפט בבקשה.

מיקי לוי: אדוני היושב ראש, גם אתה וגם היועצים המשפטיים צריכים להבין, אני עושה כמיטב יכולתי להסביר.

מיקי לוי: אולי אני לא מסביר את עצמי מספיק טוב.

מיקי לוי: העמותות האלה אינן עמותות רגילות.

מיקי לוי: הם גופים מוכרים שרק הם יכולים להפעיל שירות לאומי.

מיקי לוי: רק הן יכולות להפעיל שירות לאומי.

מיקי לוי: הם גופים מקוריים ועל כך הם קיבלו את ההכרה מהמדינה, רק על כך.

מיקי לוי: אם הם רוצים להיות עמותה למטרות אחרות, יתכבדו ויעשו את זה, אבל הם קיבלו את ההכרה רק לטובת השירות הלאומי.

מיקי לוי: זה מה שהמדינה נתנה להם.

אלי אלאלוף: אני רק רוצה להזכיר שבסעיפים אחרים אנחנו אמרנו מראש שמה שחריג יקבל אישור מראש.

אלי אלאלוף: רק אני מזכיר את זה.

אלי אלאלוף: לא לשכוח.

אלי אלאלוף: אני רוצה את הזווית של היועצת המשפטית.

אלי אלאלוף: בבקשה, נעה.

<נעה בן שבת: אני מבינה שהתגלגלנו מההסתייגות הזאת לסעיף שנוגע לכל עיסוקו וכל מטרתו, מטרתו היחידה וכל עיסוקו.

<נעה בן שבת: מה שהוצע בהצעת החוק היה עיקר עיסוקו ומטרתו העיקרית.

<נעה בן שבת: על זה דיבר היושב ראש.

<נעה בן שבת: עכשיו נאמר, מטרתו העיקרית, לעסוק או כל פעילותו היא לשירות לאומי, שזה איתור וליווי והפניית הבנות ופעילויות אחרות הקשורות לשירות הלאומי שאישרה הרשות.

<נעה בן שבת: צריך איזושהי זיקה לשירות הלאומי.

<נעה בן שבת: המצב היום הוא שחלק מהעמותות מבצעות גם פעילויות אחרות.

<נעה בן שבת: כפי שהוסבר, לפי רשם העמותות הן חייבות להפנות את כל המקורות.

<נעה בן שבת: הן לא יכולות לעשות פעילויות עסקיות.

<נעה בן שבת: הן יכולות לעשות פעילויות שמביאות הכנסות, אבל לאותן מטרות, מוקדשות לאותן מטרות שזה כן פעילות צדדית שהיא כן מוכרת ואפשרית.

<נעה בן שבת: חלק מהעמותות, יש להן ממש פעילויות אחרות שהן בתחומים אולי קרובים, אבל הן לא קשורות לשירות הלאומי.

<נעה בן שבת: התנדבות אחרת או פעולות אחרות או מיזמים חינוכיים אחרים, כל עמותה לפי הפעילות שלה.

<נעה בן שבת: השאלות שעלו בקשר לכל עיסוקו נגעו לשאלה האם אנחנו מדברים על עמותות קיימות או על עמותות מכאן ואילך?

<נעה בן שבת: האם לעשות אבחנה על העניין הזה או שגם להגיד, גם מכאן ואילך אנחנו לא אומרים שמטרתו היחידה וכל עיסוקו של הגוף היא תהיה בשירות הלאומי.

מיקי לוי: אני התייעצתי עם בעלי מקצוע בתחום, עם החשבת הכללית באוצר שאמרה, יתכבדו אותן עמותות כדי שאני אשלוט על כל הנושא הזה ויקימו עמותה נוספת אם יש להן עיסוק נוסף, ואז זה לא מעניינה של המדינה.

מיקי לוי: אין בעיה.

מיקי לוי: ברגע שזה באותה מסגרת, זה עניינה של המדינה.

אלי אלאלוף: עמותה חדשה, אם תגייס כסף, היא תתרום?

מיקי לוי: עמותה חדשה שבאה, היא צריכה לבוא נטו לנושא של השירות הלאומי אזרחי.

מיקי לוי: זה מה שאני מנסה לטעון כל הזמן.

אלי אלאלוף: רצית לשמוע את מנכ"ל הרשות.

שלום ג'רבי: אני חושב שכל עבודה או כל עיסוק שעמותה יכולה לעסוק ולהיטיב עם הבנות, אני חושב שאני בעד.

שלום ג'רבי: צריכים לבדוק מה, אבל אם זה מיטיב עם הבנות בסוף, אני בעד.

מיקי לוי: איך תשלוט על זה?

שלום ג'רבי: אני לא יודע.

מיקי לוי: יש לך שליטה איפה הושקע הכסף?

מיקי לוי: יש לך שליטה מה עושים?

שלום ג'רבי: לא.

מיקי לוי: יש לך שליטה, אם הכסף שנגיד נרכש, הושקע חזרה בבנות?

שלום ג'רבי: לא.

מיקי לוי: תודה רבה.

אלי אלאלוף: אז איך אפשר לעשות שזה יהיה?

אלי אלאלוף: השליטה שחבר הכנסת מיקי לוי מבקש שלרשות תהיה.

<דרור גרנית: אני לא חושב שאפשר לעשות אותה באופן הזה.

אלי אלאלוף: למה?

<דרור גרנית: אני אסביר באיזה מובן.

<דרור גרנית: ליבת העיסוק של הגוף המוכר צריכה להיות באותה פעילות של השירות הלאומי, אבל ברגע שמתירים לו לפעול בתחומים נוספים או בפעילויות נוספות - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה, אני חושב שאנחנו נתפסנו להגדרות ולא מוכנים לבדוק את עצמנו.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר על הדוגמא, וסליחה על החוצפה שאני מדבר על העבר שלי.

אלי אלאלוף: אם יש לי מטרה להביא כמה שיותר כסף למפעל ההזנה, אני נותן שמות ודוגמאות.

אלי אלאלוף: כשהתחלתי את המפעל הזנה, התחלנו אותו בסכומים קטנים מאוד.

אלי אלאלוף: היום אני שמח שהוא כבר לא ברש"י, אבל הוא ממשיך ומשרת 250,000 ילדים.

אלי אלאלוף: התשתית הזאת שהמדינה לא השתתפה כדי לבצע, 3%, תאר לך את האחוזים, התשתית הזאת שימשה לדברים נוספים.

אלי אלאלוף: למה היא לא יכולה לעשות אם זה אם הדברים הנוספים הביאו גמישות שילדים שלא היה להם את הששה שקלים, היא יכולה לפטור כמה בתי ספר מההשתתפות.

אלי אלאלוף: למה פה השירות הלאומי שיש לו יכולת לוגיסטית מדהימה, יכולת להדריך, מצוינת, למה הוא לא ידריך את אנשי בנק הפועלים ואחר כך הכסף שיקבל מבנק בטטה, לא בנק הפועלים, מבנק כלשהו, יבוא ואת הכסף ואת הרווח הזה ישתמש בו כדי לשפר את השירות של אותן מתנדבות.

אלי אלאלוף: למה זה רע?

מיקי לוי: כי זה לא קורה.

שולי מועלם-רפאלי: אז בוא נעשה שזה יקרה.

אלי אלאלוף: בוא ניתן את הסמכות הזאת.

אלי אלאלוף: כשאני אומר כל עיסוקו, כל עיסוקו הוא ההתנדבות, השירות הלאומי, אבל האמצעים, הוא צריך לגייס אמצעים נוספים.

אלי אלאלוף: הלוואי שהמדינה בדבר אחד הייתה לוקחת מאה אחוז אחריות.

אלי אלאלוף: היום אתה הולך למשרד הרווחה.

אלי אלאלוף: אתמול ישבתי עם השר.

אלי אלאלוף: הוא אמר לי, מה אתה רוצה, כבלו אותי.

אלי אלאלוף: גם אם אני רוצה להקטין א', אני חייב לתת ל-ב' ולחייב אותו ב-25%.

אלי אלאלוף: מי נדפק מזה?

אלי אלאלוף: האוכלוסיות החלשות שאתה ואני היינו רוצים לשרת טוב יותר.

אלי אלאלוף: תן לגמישות הזאת, לא הגמישות הממשלתית.

אלי אלאלוף: אני איבדתי תקווה שאפשר לבקש מהממשלה למלא במאה אחוז אחריות, אין סיכוי, ואנחנו גוררים אותה לאלף ואחת פינות, אבל כאן יש לך את האפשרות.

אלי אלאלוף: העמותה צריכה אך ורק לשרת את השירות הלאומי, אבל האמצעים שלה יכולים לבוא מפעילות נוספת לטובת המטרה המקורית.

אלי אלאלוף: מה רע בזה?

<דרור גרנית: אי אפשר לייצר את זה, אדוני.

<דרור גרנית: אני אומר את הדברים בזהירות המתבקשת.

<דרור גרנית: הרי בסוף זה תאגידים פרטיים.

אלי אלאלוף: מה זה פרטי?

<דרור גרנית: פרטיים במובן הזה שהן עמותות.

<דרור גרנית: צורת ההתאגדות שלהן היא עמותות.

אלי אלאלוף: פרטי זה דבר שאני שם בכיס שלי.

שולי מועלם-רפאלי: אבל זה חוסה תחת חוק העמותות.

שולי מועלם-רפאלי: הוא לא בחור שחור.

<דרור גרנית: המושג "פרטי" אולי מבלבל פה את השומעים, אז אולי אני אדייק.

אמיר אוחנה: זה לא ממשלתי.

אמיר אוחנה: תגיד לא ממשלתי.

<דרור גרנית: העמותות הן תאגידים שהם עצמאיים.

<דרור גרנית: ברגע שאתה לא הגבלת אותם בדין כפי שמבקש חבר הכנסת - - -

אלי אלאלוף: ברגע שהוא הסכים להשתתף במכרז, זה גם מחייב אותו.

<דרור גרנית: אי אפשר לקבוע במכרז הוראה שמונעת מהן לקיים פעילויות נוספות, אם זה לא הוגדר בדין.

אלי אלאלוף: אז אולי אנחנו נגדיר בדין שהעמותה תעסוק בזה אבל למטרות הכנסות נוספות שלא באמצעות המתנדבים שלה, וההכנסות יהיו לטובת המתנדבים שלה, לדעתי זה - - -

<דרור גרנית: אתה לא יכול לשלוט.

מיקי לוי: אין שליטה.

מיקי לוי: אומר לך גם משרד המשפטים וגם שר שלום אומר שאי אפשר לשלוט בזה.

מיקי לוי: הביקורת שאני הוצאתי בתפקידי הקודם הוכיחה בדיוק הפוך ממה שאתה אומר, ונתתי כאן כמה דוגמאות שאינן נכונות לכל העמותות ואני אומר חד משמעי.

מיקי לוי: הנכסים שנקנו הם לא לטובת הבנות והמכוניות שנקנו הן לא לטובת הבנות ולכן אני אומר, אם הן זכו מהמדינה בהפעלה הזאת הספציפית והמדינה מקיימת אותה, יתכבדו ויעסקו בדבר הזה בלבד.

מיקי לוי: זו כל בקשתי.

<דרור גרנית: אני מבקש רגע לתת דוגמא, לחבר פה את הדוגמאות.

<דרור גרנית: ניקח לדוגמא את הסיפור של בנות השירות שהועלו פה קודם.

<דרור גרנית: ניקח לדוגמא מצב דברים שבו לאחת העמותות, יש בבעלותה דירה והיא אמורה לעשות בה שימוש לטובת בנות השירות.

<דרור גרנית: אם אנחנו לא מונעים ממנה, מבחינת הדין אין מניעה שהיא גם תשתמש באותו נכס לפעילויות אחרות.

<דרור גרנית: אני נותן את הדוגמא הזאת, אדוני היושב ראש, כדי לומר, קודם דיברנו על הדוגמא הזאת בהרחבה והתבקשנו פה - - -

אלי אלאלוף: זו לא עמותה רגילה, זו עמותה שהשתתפה במכרז וזכתה.

אלי אלאלוף: זה הנחיות ברורות שיש במכרז שאומר, זה אמור לשרת את הבנות.

<דרור גרנית: אני נותן את הדוגמא הזאת, אדוני היושב ראש, כדי להגיד, בעצם קודם אדוני ביקש שאנחנו נמצא את הפתרון לדוגמא הספציפית, אבל רק דוגמא ספציפית לדבר רחב יותר והדבר הרחב יותר הוא שכל עוד לא הגבלנו את הפעילות של העמותה מפעילויות שאינן שירות לאומי, היא יכולה לעשות שימוש במשאביה, בנכסיה, בשמה, במוניטין שלה לתכליות וצרכים אחרים.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: בבקשה, חברת הכנסת.

שולי מועלם-רפאלי: זה נראה, אדוני, שאנחנו נמצאים בדיון שהוא מנותק מהעולם שבו אנחנו חיים, ולא כך הוא הדבר, חברים.

שולי מועלם-רפאלי: אנחנו חיים תחת חוק העמותות ותחת החוק הזה שיכנס כשהוא יכנס לתוקף, ומתוך שכך, לעניות דעתי כל הניסיון לעשות פה איזה פלפולים ולהסעיר את הדבר, הוא לא נכון.

שולי מועלם-רפאלי: אני מציעה, אדוני, לקבל את ההצעה של השר מקודם ואת הדיון הזה על כל עיסוקו ועיקר עיסוקו, לחכות לנוסח שיובא ממשרד האוצר, שהרי לפי חלק מהדוברים פה, לא אנקוט בשמות ספציפיים, הכול נובע מאיזה תהליך שנעשה במשרד האוצר כשהם היו שם, כשהם לא היו שם, כשיש שם אחרים, אז בואו נחכה להצעה של משרד האוצר, איך יוצרים מציאות שבה אנחנו גם שומרים על זה שמאפשרים לעמותות האלה לעשות פעילויות שאנחנו לא רוצים להגביל אותן, כי הרי יש.

שולי מועלם-רפאלי: דרור, בדבר הזה אני ברשותך חייבת להגיד.

שולי מועלם-רפאלי: יש עשרות עמותות שנהיות עמותות שעובדות עם המשרדים השונים.

שולי מועלם-רפאלי: עזוב את העמותות של השירות הלאומי.

שולי מועלם-רפאלי: עכשיו אתה רוצה לומר לי שכל העמותות האלה מנועות מלעסוק בדברים אחרים?

שולי מועלם-רפאלי: ממש לא.

<דרור גרנית: חס וחלילה.

<דרור גרנית: ממש לא.

שולי מועלם-רפאלי: אז אין מקום בעיניי להחיל את זה על העמותות האלה.

שולי מועלם-רפאלי: גם הן עמותות שעוסקות עם המדינה.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר.

אלי אלאלוף: אנחנו מסיימים, אני מסכם נקודה שלכם.

אלי אלאלוף: לא מביאים להצבעה כרגע.

אלי אלאלוף: אנחנו מבקשים מהיועצת המשפטית שלנו לנסח בכיוון הזה, שעמותה, עיסוקה הוא בשירות הלאומי, אבל פעילותה שתיעשה שלא בשירות הלאומי, בהסכמת הרשות, מטרתה לחזק את הפעילות מבחינה תקציבית לטובת המתנדבים של השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: אני אומר, אל תיכנס לנושא רכב, לא רכב.

אלי אלאלוף: גם בעולם הכי מפותח כל אחד קונה מה שהוא רוצה לעשות.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה להתערב בזה.

אלי אלאלוף: אני שוב חוזר, עמותה היא עמותה שאמורה לשרת את השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: היא לא יכולה להשתמש בשירותים נוספים, בפעילויות נוספות, בניצול המתנדבות, וכל ההכנסות שיהיו לעמותה הזאת, רווחים וכו', יהיו לטובת השירות הלאומי.

מיקי לוי: אם הרגולטור אמר שקשה לו לפקח וגם משרד המשפטים - - -

אלי אלאלוף: בוא נחכה.

אלי אלאלוף: אל תתפוס את זה ככה - - -

מיקי לוי: יש לי רק בקשה אחת.

מיקי לוי: אם הרגולטור אומר שהוא לא מסוגל לפקח על כך, ואומר משרד המשפטים שאין יכולת, אז בואו נגיד לפחות שמבקר המדינה, הוא יפקח על העניין הזה.

שולי מועלם-רפאלי: כבר היום יש סמכות למבקר המדינה לפקח על העניין הזה.

שולי מועלם-רפאלי: באמת, איזה ניסיונות?

אלי אלאלוף: זה הסיכום של הדיון בנקודה הזאת.

<נעה בן שבת: מתי החשב הכללי ייתן את - - - ?

אלי אלאלוף: בשבוע הבא יש לי פגישה איתו.

אלי אלאלוף: אני מקווה לבוא עם בשורות טובות.

אלי אלאלוף: ברשותכם, אנחנו חוזרים לדיון.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים לדון בהצעת חוק כפי שהודענו מראש, הצעת חוק של חבר הכנסת אמיר אוחנה ודוד ביטן על הנושא של השירות הלאומי, מי יכול לקבל בעצם מתנדבים של השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: ברשותך.

אמיר אוחנה: תודה רבה.

אמיר אוחנה: ההצעה נולדה לאחר שנוכחנו לדעת שארגון כמו בצלם מקבל תקנים של שירות לאומי.

אמיר אוחנה: ארגון בצלם, אני מזכיר שבשיא תקופת הלחימה בצוק איתן, בעת שחיילנו ואזרחנו נהרגים, יצא לרשתות הזרות וקרא לצה"ל פושע מלחמה, על מה?

אמיר אוחנה: על ששמנו למטרה לפגוע בבתיהם של מפקדי החמאס.

אמיר אוחנה: על זה אנחנו פושעי מלחמה.

אמיר אוחנה: ארגון בצלם, אני מזכיר שהעומד בראשו הלך למועצת הביטחון של האו"ם וקרא למדינות העולם לפעול בסנקציות חריפות כלפי מדינת ישראל, שלא איחרו לבוא.

אמיר אוחנה: אדם בן 18 שרוצה להתגייס לצה"ל אבל הוא לא יכול מסיבה רפואית, מסיבה בריאותית או סיבה דתית, אחרת.

אמיר אוחנה: הוא אומר, אני רוצה לעזור למדינה, אני רוצה לתרום למדינה.

אמיר אוחנה: בואו, האדונים הנכבדים ממערך השירות הלאומי, תנו לי לעזור למדינה.

אמיר אוחנה: מסתכלים, אומרים, כן, יש תקן פנוי בבצלם.

אמיר אוחנה: לך תעשה שירות לאומי בבצלם.

אמיר אוחנה: זה כמובן אבסורד.

אלי אלאלוף: הוא יכול ללכת גם בניגוד לרצונו?

אמיר אוחנה: לא חושב, אבל ההנחה, שאני חושב שהיא מקובלת על כולם, ששירות לאומי נועד לסייע למדינה, נועד לתרום למדינה וכך צריך להיות בכל אופן, אז בוודאי שלא מוצדק לתת - - -

מיקי לוי: עצם השם.

אמיר אוחנה: נכון.

אמיר אוחנה: אמת.

אמיר אוחנה: לא מוצדק לתת שירות לאומי לגופים כאלה.

אמיר אוחנה: אני לא יכול לעשות הצעת חוק נגד בצלם או נגד ארגוני שמאל.

אמיר אוחנה: זה ברור.

אמיר אוחנה: הצעת חוק צריכה להיות שוויונית ולחול על כולם בצורה שווה.

אמיר אוחנה: מכאן הנוסחה שכבר קיימת בחוק הישראלי, בחוק העמותות, שגוף שעיקר מימונו, כלומר למעלה מ-50%, ואני כאן הוספתי ליועצת המשפטית, "באחת מחמש השנים האחרונות לפעילותו", כי אמרו בצדק ממשרד המשפטים, מה קורה עם גוף ששנה אחת קיבל ושנה אחת לא קיבל?

אמיר אוחנה: אז אני מוסיף – בחמש השנים האחרונות לפעילותו מקבל מימון ממשלות זרות, תתכבדנה הממשלות הזרות לספק לו כוח אדם, לא ממשלת ישראל.

אמיר אוחנה: מאיפה הרציונל הזה מגיע?

אמיר אוחנה: כי גוף, עמותה שעיקר המימון שלה היא ממשלה זרה, אפשר לומר עליו של דברים.

אמיר אוחנה: במקרה הטוב, המטרות אינן חופפות את של מדינת ישראל, הן חופפות את המטרות של אותה ממשלה שנותנת את עיקר מימונה.

אמיר אוחנה: במקרה הפחות טוב הן ממש סותרות את האינטרסים של מדינת ישראל ולכך אנחנו לא רוצים לתת יד.

אמיר אוחנה: ישבתי עם אנשי משרד המשפטים.

אמיר אוחנה: באו אלי ואמרו לי, תראה, אנחנו חושבים שאפשר להגשים את המטרה שלך בדרך אחרת, והציעו דרך שמייד הם יפרטו גם, מסננות מסוימות.

אמיר אוחנה: שמעתי, האזנתי רוב קשב.

אמיר אוחנה: אני סבור שהדרך שלהם פחות טובה.

אמיר אוחנה: גם אם הדרך שלי לא מושלמת ובוודאי הם יאמרו שהיא לא מושלמת, הדרך שלהם עוד פחות טובה משום שהיא פתוחה לפרשנות ופתוחה להתדיינות ולהתנצחות שאני בכל ללא בטוח שלמערך השירות הלאומי יש את הכלים להתמודד עם ההתנצחות הזאת וזה יגרור אותם לבג"צ/בג"צים, כי זה יקרה עם עמותות רבות, בעוד שההצעה שלי היא מאוד קליר קאט, היא מאוד ברורה, שחור לבן.

אמיר אוחנה: עיקר המימון באחת מחמש השנים האחרונות מגיע ממשלה זרה, לא יהיה שירות לאומי.

אמיר אוחנה: אחרים, אפשר שיהיה שירות לאומי.

אמיר אוחנה: אני לא מתנגד למסננות שהם מציעים, שיש על פניו היגיון בזה.

אמיר אוחנה: אני רק אומר שההצעה שלי יכולה לבוא בנוסף.

אמיר אוחנה: זה לא או/או.

אמיר אוחנה: אפשר את המסננות שמציע משרד המשפטים ובנוסף את המסננת שאני מציע.

אמיר אוחנה: קראתי את חוות הדעת של המכון הישראלי לדמוקרטיה וגם את חוות הדעת של משרד המשפטים ואני סבור שהיא מוטעית בכמה היבטים.

אמיר אוחנה: ההיבט הראשון, יש טענה שכאילו בכך שאנחנו נחוקק את החוק הזה, אנחנו באים לנקוט סנקציות או לפגוע באותן עמותות.

אמיר אוחנה: ממש לא.

אמיר אוחנה: כשאני נותן למישהו שירות לאומי, אני כמדינה, אני בוודאי נותן לו הטבה, אבל כשאני לא נותן לו, אני לא פוגע בו.

אמיר אוחנה: אני לא נוקט בסנקציות כלפיו.

אמיר אוחנה: לא אמרתי שצריך לקחת את הארגונים האלה ולזרוק אותם לים או לתלות אותם על העץ הכי גבוה או להכניס אותם לבית סוהר.

אמיר אוחנה: לא אמרתי את זה.

אמיר אוחנה: זו לא הצעת החוק, אבל להגיד שבכך שאני לא נותן ומספק כוח אדם, אני פוגע, זו שגיאה.

אמיר אוחנה: זה לא נכון, זו לא אמת.

אמיר אוחנה: יותר מזה אני אגיד.

אמיר אוחנה: אומרים, תראו, חוק העמותות הוא לא פוגעני כמו החוק הזה.

אמיר אוחנה: חוק העמותות פוגעני יותר מהחוק הזה משום שהוא מטיל חובה אקטיבית על העמותות לדווח.

אמיר אוחנה: החוק שלי לא מטיל שום חובה על העמותה.

אמיר אוחנה: לא רוצה?

אמיר אוחנה: לא תיקח כוח אדם, אבל הוא לא מטיל עליה חובה לעשות משהו.

אמיר אוחנה: אין עליה חובת עשה.

אמיר אוחנה: בוודאי שבמבחן שבין עשה לאל תעשה, חוק שמטיל חובת עשה הוא פוגעני יותר מאשר חוק שלא מטיל שום חובה, לכן אני סבור שחוות הדעת הן שגויות, ומייד נשמע אותן.

אמיר אוחנה: תודה אדוני.

אלי אלאלוף: פעם היה דיון כזה בשירות הלאומי?

שלום ג'רבי: שר שלום ג'רבי, מנכ"ל הרשות.

שלום ג'רבי: אני הייתי בלחימה הזאת יחד עם בני משפחתי ובאמת תוך כדי הלחימה כשיצאנו, חזרנו, אמרנו שצריך לפסול את בצלם.

שלום ג'רבי: היועץ המשפטי לממשלה הכריח אותי להחזיר.

שלום ג'רבי: החזרנו את האישורים.

שלום ג'רבי: צריך לומר ביושר שיש עמותות גם מימין וגם משמאל, מימין זה להבה ומשמאל כמו "שוברים שתיקה", שהן בהמתנה לגבי האישור שלהן להפעלת מתנדבי שירות לאומי כי אנחנו עדיין לא מאשרים אותן, אבל דעתי ברורה.

שלום ג'רבי: אני חושב שהיא לא פוליטית בכלל, לכן חשבתי שנכון שיהיה, רק שמנעו ממני את הדבר הזה.

מיקי לוי: אם זה היה תלוי בך, להבה היו מקבלים בנות שירות לאומי?

<קריאה: הוא סירב.

שלום ג'רבי: זה תלוי בי והם לא מגיעים.

מיקי לוי: כל הכבוד.

אלי אלאלוף: אוקיי, בבקשה, נציג משרד המשפטים.

<דרור גרנית: דרור גרנית, משרד המשפטים.

<דרור גרנית: אני רוצה רגע להתחיל מהתייחסות להצעה של חבר הכנסת אוחנה ולהגיד מה אנחנו חושבים שיש בו היגיון ומה אנחנו חושבים שיש בו קושי בהצעה הזאת, ואני אחרי זה אעבור ברשות אדוני להציג את המנגנון החלופי שאנחנו מציעים.

אלי אלאלוף: בלוח זמנים קצר.

<דרור גרנית: בלוח זמנים קצר ככול שאני רק אוכל.

<דרור גרנית: יש בהצעת החוק של חבר הכנסת אוחנה איזשהו רעיון מאוד שורשי ועמוק שאני חושב שהוא מאוד נכון וראוי, שאומר, לא צריך להיות שירות לאומי בגופים או בעמותות שהם שנויים במחלוקת ציבורית עמוקה בציבוריות הישראלית.

<דרור גרנית: זה לא נכון לשים את המשאב הזה האנושי שהוא משאב יקר והוא משאב חשוב והוא גם מגלם גושפנקא של המדינה בגופים, גופים מפעילים אני מדבר כרגע, שהם במהותם גופים מאוד פוליטיים או גופים מאוד שנויים במחלוקת ציבורית בציבוריות הישראלית, ולרעיון הזה אני חושב שיש מושג מטבע ידוע שזה פשוט ממלכתיות.

<דרור גרנית: אני מאוד מתחבר לרעיון הבסיסי הזה מבלי לדבר כרגע על הדוגמא הפרטית של בצלם, שחבר הכנסת אוחנה ממנה התחיל את השיח.

<דרור גרנית: אני לא מתייחס כרגע לדוגמא המסוימת הזאת.

<דרור גרנית: אני חושב שהלוגיקה הזאת של ממלכתיות השירות הלאומי היא לוגיקה מאוד נכונה וראויה כשלעצמה ואת זה צריך לתת לו מענה.

<דרור גרנית: זה ברמת העיקרון.

<דרור גרנית: חבר הכנסת אוחנה גם מציע לנו מנגנון איך ליישם את אותו עיקרון ועל המנגנון אני חלוק.

<דרור גרנית: אני חושב שהמנגנון הזה הוא מאוד בעייתי ואני אסביר למה.

<דרור גרנית: ראשית, ואולי הדבר הכי בסיסי.

<דרור גרנית: חבר הכנסת אוחנה מבחינת האכסניה הוא בעצם מציע את התיקון באכסניה שהיא לא האכסניה - - -

אמיר אוחנה: מקובל עלי שהאכסניה היא החוק שדנים בו כרגע.

אמיר אוחנה: ברור.

<דרור גרנית: זו ההערה הכי טכנית אבל היא ראשונה.

<דרור גרנית: מעבר לזה, אני חושב שההצעה שמציע חבר הכנסת אוחנה בעצם לא אוחזת את השור בקרניו, בעצם לא מתמודדת עם הנקודה המרכזית.

<דרור גרנית: הנקודה המרכזית היא שיש פעילויות, שוב פעם, בחזרה לתפיסה של עיקרון הממלכתיות, שאנחנו אומרים, פעילויות מסוימות של גופים מקיימים שהם שנויים במחלוקת ציבורית עמוקה, לא צריכים שיהיה בהם שירות לאומי.

<דרור גרנית: השור הוא הפעילויות.

<דרור גרנית: במקום לדבר על הפעילויות, חבר הכנסת אוחנה נאחז באיזשהו פרוקסי, איזושהי נגזרת כזאת או אחרת שתיכף אני אבקש לטעון, שבעצם לא קשורה בכלל או לא משקפת את הפעילויות, שזה מקור המימון.

<דרור גרנית: למה היא לא משקפת?

<דרור גרנית: כי יכול להיות, ופה אני שוב חולק על חבר הכנסת אוחנה בכל הכבוד.

<דרור גרנית: אומר חבר הכנסת אוחנה, אם זה זוכה למימון מישות מדינית זרה, אזי חזקה שזה או לא תואם או אפילו סותר בהכרח את המדיניות הממשלתית או את הצרכים, האינטרסים של הציבוריות הישראלית, ואני על זה חולק.

<דרור גרנית: אני חושב שאפשר לחשוב על דוגמאות רבות שאפשר לתת.

<דרור גרנית: אני אתן דוגמאות שממחישות את זה.

<דרור גרנית: לצורך הדיון, יש ארגון שמסייע לניצולי שואה ומקבל 60% מהמימון שלו ממשלת גרמניה.

<דרור גרנית: זו כשלעצמה פעילות שאני חושב שכולנו מסביב לשולחן נחשוב שהיא ראויה ומבורכת.

<דרור גרנית: זה ממש לא מובן מאליו שהיא עומדת בסתירה או לא תואמת את המדיניות של האינטרס הציבורי הישראלי.

שולי מועלם-רפאלי: ועידת התביעות נחשבת מימון זר לצורך העניין?

<דרור גרנית: נניח, לדוגמא.

<קריאה: ישות מדינית זה רע.

<דרור גרנית: אז אמרתי, אם היא מקבלת את המימון שלה ממשלת גרמניה.

<נעה בן שבת: רשות, הנציגות של מדינה זרה וגם איחוד של מדינות זרות וגם רשות מקומית וגם ארגון או חבר של גופים זרים.

<דרור גרנית: אני אתן דוגמא נוספת, ארגון סביבתי שמקבל 60% מהמימון שלו מארגון סביבה כלשהו של האו"ם.

<דרור גרנית: האו"ם לפי ההגדרה שמציע חבר הכנסת אוחנה הוא גם כן ישות מדינית זרה ולכן גם אותו ארגון סביבתי ייפול, ואני אומר, למה?

<דרור גרנית: המדיניות והפעילות שלו ראויים.

אלי אלאלוף: אני רוצה להבין, מה ההצעה הקונקרטית?

<דרור גרנית: מייד אני אגיד מה ההצעה שלי.

<דרור גרנית: אני רק רוצה להשלים את ההתייחסות להצעה של חבר הכנסת אוחנה.

<דרור גרנית: במובן הזה, בקיצור, בשתי הדוגמאות האלה שאני מביא אני רוצה להדגים שההצעה של חבר הכנסת אוחנה תופסת ברשתה דברים שהוא לא התכוון לתפוס, אני חושב, ולעומת זאת היא לא תופסת ברשתה דברים שאולי - - - .

<דרור גרנית: ניקח שוב פעם את הדוגמא של בצלם.

אמיר אוחנה: שנייה, הדוגמאות שנתת הן עמותות קיימות?

<דרור גרנית: הן לא בהכרח קיימות היום אבל כשאנחנו מחוקקים, אנחנו צריכים לחשוב לטווח ארוך.

<דרור גרנית: אני רוצה להגיד גם את הדוגמא ההפוכה.

<דרור גרנית: בעצם מה שאומר לנו חבר הכנסת אוחנה בדוגמא של בצלם, הוא אומר, הפעילות של בצלם לא ראויה, אבל יכול להיות שיש גוף אחר בשם פלוני שעושה את אותה פעילות עצמה, רק שהוא לא זוכה למימון זר.

<דרור גרנית: ההצעה של חבר הכנסת אוחנה, המנגנון שהוא מציע לנו לא יתפס באותה רשת כי הוא לא זוכה למימון זר ולכן המנגנון שמציעים לנו פה לטעמי הוא מנגנון פשוט לא מתאים אפילו לתכלית שהוא מבקש להשיג.

<דרור גרנית: הוא רחב מדי במובנים מסוימים, הוא צר מדי במובנים אחרים.

<דרור גרנית: הוא פשוט מנגנון לא מתאים ולכן אני מציע לא ללכת על הפרוקסי, על שאלת המימון.

<דרור גרנית: מה שאנחנו מציעים, ועכשיו אני חוזר רגע לעיקרון שממנו התחלתי.

<דרור גרנית: אני מבקש להציע מנגנון אחר.

<דרור גרנית: העיקרון מוסכם כאמור.

<דרור גרנית: העיקרון צריך להיות ממלכתיות.

<דרור גרנית: את הממלכתיות הזאת אני מבקש בעצם לפרוט לשני רבדים שונים שהם עדיין תחת הקונספט של ממלכתיות.

<דרור גרנית: העיקרון הראשון הוא ציבוריות ואני רוצה להסית את עיקר הדגש לעולם הציבורי של הגופים המפעילים, והנקודה השנייה היא שבאותו פלח של הגופים הפרטיים חשוב שהם יהיו לא שנויים במחלוקת, שיהיו לא פוליטיים ואת זה אני רוצה לעשות לא בשיטה של מה לא, אלא בשיטה של מה כן.

<דרור גרנית: בואו נגדיר בצורה יותר תחומה ומסודרת, בגופים הפרטיים מה כן צריך - - -

אלי אלאלוף: זה לא גוף פרטי.

<דרור גרנית: אני מדבר על הגופים המפעילים, אדוני.

<דרור גרנית: הגופים המפעילים הן עמותות.

<דרור גרנית: כל גופי המגזר השלישי.

<דרור גרנית: בואו נגדיר ונתחום בצורה יותר מדויקת מהם הגופים במגזר השלישי שאנחנו כן רוצים לתת להם.

<דרור גרנית: לא נלך על דרך השלילה אלא על דרך החיוב ושם אני מציע שנגדור את זה עם מסננות יותר מדויקות.

<דרור גרנית: זה ברמת הקונספט.

<דרור גרנית: עכשיו נרד לרמת המנגנון, אופרטיבית.

<דרור גרנית: דבר ראשון אני מציע שלגופים הציבוריים אנחנו נפתח פתח יותר רחב וזה נוגע גם לשאלות אחרות שעלו גם מסביב לשולחן הזה וגם מסביב לשולחן הממשלה.

מיקי לוי: מה זאת אומרת גופים ציבוריים?

<דרור גרנית: לגופים ציבוריים כהגדרתם פה, שזה הממשלה ומשרדיה, רשויות מקומיות, בית הנשיא, הכנסת, הביטוח הלאומי.

<דרור גרנית: ההגדרה של רשות ציבורית, 1 עד 6 בתוך הצעת החוק שקיימת כבר היום.

<דרור גרנית: יהיה פתוח יותר, זאת אומרת, אנחנו לא נתחום ולא נגביל אותם.

מיקי לוי: מה זה יהיה פתוח יותר?

מיקי לוי: מחר אני אמצע, סתם לדוגמא, במשרד הבריאות מאתיים בנות שירות לאומי?

<דרור גרנית: יכול להיות.

<דרור גרנית: זה הרעיון שאנחנו מציעים כרגע, שבגופים הציבוריים לא תהיה הגבלה של התחומים.

<דרור גרנית: אלה דברים שהתחדדו תוך כדי השיח.

<דרור גרנית: היום המגבלה של מי הם הגופים המפעילים, המגבלה היחידה שקיימת היא סעיף 4, סעיף התחומים.

<דרור גרנית: סעיף התחומים בנוי בעצם קצת כמו רשימת מכולת שכולל כרגע עשרים תחומים או סדר גודל כזה, שאין איזשהו היגיון, קונספט מכונן, רציונל מכונן למה תחומים מסוימים נכנסו לתוך רשימת המכולת הזאת ובעצם ברשימת המכולת הזאת אין הפרדה מאוד ברורה או בכלל בין גופים פרטיים לציבוריים או בין גופי מגזר שלישי לגופים ציבוריים.

<דרור גרנית: מה שאני מציע פה זה שאנחנו בעצם קודם כול נייצר אבחנה הרבה יותר חדה וברורה בין גופים ציבוריים לגופים פרטיים.

אלי אלאלוף: אין גופים פרטיים.

אלי אלאלוף: אני לא משפטן ואני לא עושה טעות כזאת.

אלי אלאלוף: אין.

אלי אלאלוף: מגזר שלישי.

<דרור גרנית: בסדר.

<דרור גרנית: אני מקבל את התיקון, אדוני.

<דרור גרנית: בין גופים ציבוריים לגופי מגזר שלישי, שתהיה אבחנה הרבה יותר חדה.

<דרור גרנית: לגבי הגופים הציבוריים, אני מציע להסיר את המגבלה של התחומים ואז אפשר יהיה להפעיל מתנדבי שירות לאומי במגזר הציבורי בצורה הרבה יותר רחבה ונוחה.

<דרור גרנית: לגבי הגופים של המגזר השלישי, שם אני מציע להציב שלוש מסננות.

<דרור גרנית: המסננת הראשונה נשענת על השאלה למה בכלל ראוי שתחום מסוים, יופעלו בו מתנדבי שירות לאומי בגופים של מגזר שלישי.

<דרור גרנית: יש שני רציונליים שאנחנו מציעים כרגע.

<דרור גרנית: האחד, זה שהגוף מספק טיפול או שירות ישיר לתושבי מדינת ישראל, זאת אומרת תחומים שבהם יש טיפול או שירות ישיר לתושבי מדינת ישראל.

<דרור גרנית: האופציה השנייה זה שהוא עוסק באיכות או בטיחות החיים לגבי כלל האוכלוסייה.

<דרור גרנית: זו המסננת הראשונה שיש לה שתי אפשרויות.

<דרור גרנית: מתחת למסננת הזאת יש את המסננת השנייה שזה התחומים עצמם.

<דרור גרנית: המסננת הראשונה אמורה קודם כול לסנן את התחומים, לראות שתחומים שנכנסים, הם עונים על אחד הקריטריונים האלה, אז בקריטריון של טיפול או שירות ישיר אנחנו מציעים להכניס את התחומים של חינוך, רווחה, בריאות וקליטת עלייה.

<יואב ארבל: זה מופיע כבר בנוסח בעמוד 69.

<דרור גרנית: זה מופיע לפניכם.

<דרור גרנית: תחת המסננת הראשונה, הקריטריון של איכות ובטיחות החיים לכלל האוכלוסייה, הכנסנו שם את איכות הסביבה, את בטיחות בדרכים, תרבות וביטחון הפנים.

<דרור גרנית: זו המסננת השנייה.

<דרור גרנית: המסננת השלישית שלא מופיעה בנוסח אלא היא צריכה להיות בחקיקת משנה ויש בנוסח רק סעיף מסמיך ליצירתה, תהיה מסננת שמדברת על הפעילויות עצמן, רזולוציה הרבה יותר מדויקת והדוקה שהיא תיקבע בתקנות, שגם שם יש מנגנון על איך לקבוע את התקנות האלה, אבל הפואנטה היא שתהיה מסננת שלישית לכל תחום ותחום, זאת אומרת, גוף מגזר שלישי שרוצה להפעיל צריך להראות שהוא מספק, אחד, מספק טיפול או שירות ישיר.

<דרור גרנית: שניים, שהוא נכנס לתוך תחום החינוך, עוסק בפעילויות חינוך ואז תחום החינוך יצטרך להראות שהוא עונה על אחת מהפעילויות שיוגדרו בתקנות.

<דרור גרנית: סתם אני לוקח מתחום החינוך.

<דרור גרנית: אותו דבר יכול להיות לעניין הבריאות, כאשר לכל אחד מהתחומים האלה, תחת חינוך אנחנו נגדיר בדיוק איזה פעילויות.

<דרור גרנית: תחת בריאות אנחנו נגדיר בדיוק איזה פעילויות, ואז התוצאה של זה תהיה שבעצם גופים מהסוג שחבר הכנסת אוחנה מבקש לסנן החוצה כי הפעילות שלהן שנויה במחלוקת ציבורית עמוקה, גופי מגזר שלישי כאלה אמורים שלא לצלוח בכלל את שלוש המסננות ולכן מלכתחילה לא יהיה צריך להוציא אותם.

<דרור גרנית: הם לא יהיו בפנים, אז לא יהיה צריך להוציא אותם החוצה.

<דרור גרנית: זה הקונספט בקווים כלליים.

<דרור גרנית: אני רק רוצה להגיד לאור ההערה של חבר הכנסת לוי, שהיה מאוד מוטרד מהשאלה.

<דרור גרנית: בגופים הציבוריים אנחנו מבקשים לעגן מנגנון שבעצם קיים כבר היום אבל אנחנו מבקשים לתת לו עיגון בחקיקה.

<דרור גרנית: לקבוע צוות או ועדה של הרשות בצוותא חדא עם נציבות שירות המדינה, שקיים כבר היום אבל אנחנו פשוט מעגנים אותו, שיגדיר בדיוק את התפקידים במגזר הציבורי, לאן ואיפה ישימו את המתנדב, זאת אומרת שלא בכל תפקיד אפשר יהיה אלא בתפקידים שיצטרכו להיות מאושרים.

אלי אלאלוף: תודה, דרור.

אלי אלאלוף: באמת חידשת לנו והצעת משהו שנראה לדעתי מאוד מעניין.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<אורי שיינין: אורי שיינין מאגף תקציבים.

<אורי שיינין: לגבי הסוגיה, לא הסוגיה המהותית שחבר הכנסת אוחנה מדבר עליה, אלא דווקא לגבי הסוגיה של המגזר הציבורי.

<אורי שיינין: אני חושב שהוועדה צריכה לשאול את עצמה מה הערך ומה התפקיד של המתנדב בשירות לאומי.

<אורי שיינין: האם אנחנו כוועדה צריכים לאפשר ולייצר מסלול שבו מתנדב בשירות לאומי יכול להגיע ולהיות סוג של מזכירה או מישהו שמלווה אנשים לכניסה למשרד מעמדת הביטחון לתוך המשרד כמו שקורה במשרדים מסוימים או שאנחנו מייצרים עולם שבו לשירות לאומי יש איזשהו ערך.

<אורי שיינין: אם הוא מתנדב בתחום הרווחה, אז הוא נוגע בילדים בסיכון, הוא נותן עזרה בדיור לאנשים שאין להם עזרה.

אמיר אוחנה: אגב, גם למזכירה יש ערך.

<אורי שיינין: כיום בנוסח שהוצג כרגע על ידי משרד המשפטים הדבר הזה לא בא לידי ביטוי.

<אורי שיינין: בתוך עמי אני יושב ואני יודע מה יקרה כשאליי או למישהו אחר יגיעו ויבקשו תוספת תקני כוח אדם בשביל לעבות שירותים מסוימים.

<אורי שיינין: מטבע הדברים תמיד השמיכה קצרה ולא לכל יהיה מענה, ואז ברגע שאנחנו בחוק מאפשרים לעשות בשירות לאומי ככול העולה על רוחך, אז המשרד יגיד, טוב, אתה יודע מה?

<אורי שיינין: בסדר, אני לא אקח עובדים, אני אקח מתנדבים שיעשו לי שירותים כאלה ואחרים, שאף אחד פה מאיתנו לא חולם שאפשר לעשות.

אלי אלאלוף: לזה באמת, אורי, התייחסנו בסעיפים האחרים.

<אורי שיינין: עד לשינוי הנוכחי היה לזה מענה.

<אורי שיינין: ברגע שאפשרנו לשירות הציבורי לעשות מה שרוצים, אין לזה מענה.

<נעה בן שבת: ההצעה הנוכחית אומרת שאתה לא מגביל מבחינת התחומים, אבל עדיין ההגבלות, שהוא לא ממלא מקום עובד - - - .

<נעה בן שבת: אני רוצה להזכיר שהבקשה הזאת של הסרת הגבלת התחומים עלתה במקור לגבי הנושא של אנשים עם מוגבלות.

<נעה בן שבת: הייתה טענה שהדרישה הזאת של תחומים היא דרישה שמכבידה לשלב אותם במקומות שירות.

אלי אלאלוף: תודה אורי.

אלי אלאלוף: מתן פלג.

<מתן פלג: שלום לכולם, מתן פלג, מנכ"ל תנועת "אם תרצו".

<מתן פלג: קודם כול לגבי ארגונים שעיקר מימונם ממשלות זרות, אין פה ארגון פלוני או אלמוני.

<מתן פלג: פורסמה לא מזמן הרשימה של עשרים ושבע עמותות שעליהן יחול חוק השקיפות.

<מתן פלג: אתה אמור להכיר את הרשימה.

<מתן פלג: כולם שם ארגוני דה לגיטימציה נגד ישראל.

<מתן פלג: לא פלוני, לא יוצא שואה, לא שום דבר.

<מתן פלג: ארגון "זוכרות" שמקדם את החזרת ערביי 48' למדינת ישראל.

<מתן פלג: יש עוד המון ארגונים.

אלי אלאלוף: יש לי בקשה, חברים.

אלי אלאלוף: אנחנו פה דנים בשירות הלאומי ולא בעמדות פוליטיות של זה או אחר, אז תישארו בחלק המקצועי של הדיון.

<מתן פלג: בסדר גמור.

<מתן פלג: יצא המקרה שהארגונים שעיקר מימונם ממשלות זרות, שמקבלים תקנים שירות לאומי, 69% אגב מקבל בצלם - - -

אלי אלאלוף: זה לא מעניין אותי.

אלי אלאלוף: אתה רוצה שיבואו לדבר על חוק נגד הארגון שלך?

<מתן פלג: תן לי לסיים.

אלי אלאלוף: לא, לא, אני אתן לך לסיים כל עוד שאתה בדיון הנכון.

אלי אלאלוף: הציג את זה מאוד יפה, מאוד מכובד, המציע, חבר הכנסת אמיר אוחנה.

אלי אלאלוף: עכשיו עוברים לחלק המקצועי, בבקשה.

<מתן פלג: אני רק רציתי לציין ולומר שזה באמת לא כמו שניסו לומר, שזה לגבי ארגון אחד, אלא יש פה הרבה ארגונים שגם מימונם ממשלות זרות והם ארגונים שפוגעים במדינת ישראל ומערערים על זכות קיומה.

אלי אלאלוף: החוק הזה לא מתייחס לארגונים - - -

<מתן פלג: נכון מאוד.

<מתן פלג: אמרת נכון.

<מתן פלג: הוא לא מתייחס לגופו של ארגון כי יש הרבה ארגונים כאלה.

<מתן פלג: דבר אחד אני, אגב, לא מבין.

<מתן פלג: אני יודע שבהנחיית היועץ המשפטי לממשלה, עובד ממשרד ממשלתי אינו רשאי להביא בפני ועדה מוועדות הכנסת עמדה מנוגדת להצעת חוק ממשלתית או פרטית שאושרה על ידי הממשלה, אז אני בכלל לא מבין כאן מה הדיון.

אלי אלאלוף: תודה רבה אדוני.

<רן גולדשטיין: אני אתחיל ומיכל תשלים.

<רן גולדשטיין: אני רן גולדשטיין, מנכ"ל רופאים לזכויות אדם.

<רן גולדשטיין: תודה רבה לכולם על ההקשבה.

<רן גולדשטיין: רציתי להתייחס להצעה של משרד המשפטים לגבי מה שמוגדר לגבי ארגון שמטפל בתושבי מדינת ישראל.

<רן גולדשטיין: כמו שאתם יודעים, חיים בישראל לא רק תושבי מדינת ישראל.

<רן גולדשטיין: יש מהגרי עבודה שחיים פה, יש פה פליטים שחיים פה, יש פה אנשים חסרי מעמד אחרים.

<רן גולדשטיין: אנחנו מדברים על מעל 100,000 שהם חסרי מעמד שחיים בישראל.

<רן גולדשטיין: בסופו של דבר ארגונים שנותנים להם את השירות יכולים כולם לבוא לבקר אצלנו במרפאה של רופאים לזכויות אדם.

<רן גולדשטיין: מגיעים אלינו ואנחנו מטפלים או א.ס.ף וזה אנשים שאחרי שהם בבית חולים אין להם המשך טיפול ואז הם מגיעים אלינו.

<רן גולדשטיין: אלו אנשים שיכולים גם לישון ברחוב ואין להם אוכל ואז הם מגיעים וא.ס.ף מוצא להם פתרונות לינה.

<רן גולדשטיין: אלה אנשים שבאמת חיים פה ובסופו של דבר נופלים על כתפי הארגונים.

<רן גולדשטיין: או תאונת עבודה של עובד זר ואין מי שיעזור.

שולי מועלם-רפאלי: אז מה השורה התחתונה, אדוני?

שולי מועלם-רפאלי: שורה תחתונה היא שאתם צריכים לקבל בנות ובני שירות לאומי?

<רן גולדשטיין: כרגע, אגב, ברופאים לזכויות אדם, אין, אבל מה שאני חושב, שאי אפשר להכליל בהצעה הספציפית הזאת, להגדיר את זה בצורה נורא - - - .

<רן גולדשטיין: חיים במדינת ישראל אנשים שבסופו של דבר עמותות או ארגוני החברה האזרחית בכלל מטפלים בהם והארגונים האלה כרגע מוצאים מחוץ לחוק באופן מאוד דרסטי בגלל שהאוכלוסייה היא לא רק.

<רן גולדשטיין: אנחנו מטפלים גם בתושבי מדינת ישראל, גם בכלואים בבתי הכלא.

<רן גולדשטיין: הם לא רק, אבל אנחנו מטפלים בעוד אנשים.

אמיר אוחנה: אני אגיד למה.

אמיר אוחנה: ההסתדרות הרפואית ניתקה את הקשרים עם הארגון הזה מכיוון שהוא פרסם רשימה של רופאים ישראלים שלטענתם מענים אסירים פלשתינים.

<רן גולדשטיין: לא התייחסתי לדברים של חבר הכנסת אוחנה כי הם דיי הבל הבלים, מה שהוא אמר רוב הדיון.

אמיר אוחנה: אוי באמת, אתה אומר לי הבל הבלים?

אמיר אוחנה: אתם ארגון שההסתדרות הרפואית ניתקה איתו את הקשרים.

אמיר אוחנה: אתם ארגון שעוזרים לאויבי ישראל.

<רן גולדשטיין: יש לי חברי הנהלה שהם בהסתדרות הרפואית.

אלי אלאלוף: ד"ר גולדשטיין, אני מבקש להתייחס רק לעקרונות של החוק שדורש שאנחנו לא רוצים גופים שיחיו ממימון זר.

אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על תוכן ההצעה של החברים ממשרד המשפטים.

אלי אלאלוף: היא הצעה מאוד מקצועית.

אלי אלאלוף: אם אתם תגלשו לחלק הפוליטי והשקפת העולם של כל אחד מאיתנו, הדיון הזה לא יגמר ואני פשוט אצטרך לקיים דיון אחר.

אלי אלאלוף: אתה רוצה שהצעת החוק שלך שעברה בוועדת השרים, שעברה אלינו לטיפול, שנמזג את זה עם הצעת החוק של השירות הלאומי או אתה רוצה את זה בנפרד?

אמיר אוחנה: התשובה היא כן.

אמיר אוחנה: אני רוצה למזג את זה עם ההצעה ואני יכול גם להציע אולי הצעת פשרה.

אלי אלאלוף: בוא נאפשר לאנשים להתבטא ואנחנו ודאי נסכם.

<מיכל פינצ'וק: אם יורשה לי רק.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<מיכל פינצ'וק: עורכת דין מיכל פינצ'וק, אני מנכ"לית של עמותת א.ס.ף, ארגון סיוע לפליטים ומבקשי מקלט בישראל.

<מיכל פינצ'וק: אני באמת אגיב להצעת החוק של משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: ואני חייב להגיד דבר לאור הסיור שעשיתי אתכם בדרום תל אביב ובתחנה מרכזית.

אלי אלאלוף: אני מאוד מעריך את עבודתכם כעבודה הומניטרית ממדרגה ראשונה.

<מיכל פינצ'וק: אני מודה לך ואני באמת רוצה לומר שאני גאה בעמותה שאני עובדת בה ובעשייה החשובה שאנחנו עושים.

<מיכל פינצ'וק: אני חושבת שגם מדינת ישראל במסגרות אחרות מתגאה בעבודה שאנחנו וארגונים עמיתים לנו, עושים.

<מיכל פינצ'וק: כך למשל, ארגון עמית שלנו קיבל את פרס הנשיא במאבק ומלחמה בסחר בבני אדם.

<מיכל פינצ'וק: איך יכול להיות שעמותות שמטפלות ומסייעות לאנשים שהם קורבנות סחר בבני אדם, לא יוכלו להפעיל בין שירות לאומי בתחומיהם.

<מיכל פינצ'וק: הרי זה לא הגיוני.

<מיכל פינצ'וק: לא ברור לי מדוע ההגבלה הזאת לתושבי ישראל כאשר מדובר בשירותי חינוך, בריאות, רווחה.

<מיכל פינצ'וק: מדוע מצד אחד אנחנו מוצאים בתוך מדינת ישראל רשויות של מדינת ישראל מכירות בצורך לסייע למבקשי מקלט, נותנות סיוע במסגרות שונות ואילו אנחנו כעמותות לא נוכל ליהנות מבן שירות לאומי.

אלי אלאלוף: אני אבקש שנציג משרד המשפטים יענה, אבל בשלב יותר מאוחר.

אלי אלאלוף: כן, גברת.

<דליה שילי-יריחובר: דליה שילי ממשרד העבודה והרווחה, לשכה משפטית.

<דליה שילי-יריחובר: רק לגבי ההצעה של משרד המשפטים, חשוב לנו להבהיר שאין לנו התנגדות להפרדה בין גופים ציבוריים, הליך אישור שגוף ציבורי מפעיל לבין גוף מפעיל שהוא לא ציבורי, אבל יש לנו התנגדות לגבי עניין תחומי השירות.

<דליה שילי-יריחובר: מבחינתנו תחומי השירות צריכים לחול על כל סוגי הגופים ולא לפתוח את זה בעצם שבגופים ציבוריים ניתן יהיה - - -

<רן גולדשטיין: אז אין שום משמעות לאבחנה.

<דליה שילי-יריחובר: לא, אני מדברת על האבחנה.

<דליה שילי-יריחובר: מבחינת הליך האישור, אם אתה רוצה לאשר בצורה אחרת גוף שאינו ציבורי וגוף ציבורי, אין לי בעיה, אבל מבחינת תחומי השירות, הם צריכים לחול על כולם מבחינתנו, כי אחרת יש לי פה בעיה של החלפת עובדים ולכן אנחנו בעצם מתנגדים לעניין הזה של פתיחת תחומי השירות.

שלום ג'רבי: שר שלום ג'רבי, מנכ"ל הרשות.

שלום ג'רבי: מה ההבדל אם זה ארבעה תחומים או שמונה תחומים לעניין החלפת כוח אדם?

שלום ג'רבי: אם את חוששת שמתנדבי השירות הלאומי אזרחי מחליפים כוח אדם, אז אין הבדל אם זה ארבעה תחומים או שני תחומים או עשרה תחומים, לכן אנחנו ענינו ופתרנו ואמרנו.

שלום ג'רבי: הקמנו ועדה מיוזמתנו שחברים בה נציבות שירות המדינה, שאנשים אמרו לי, אתה טמבל, סליחה על המילה, שאתה עושה דבר כזה, ואנחנו החלטנו לעשות את זה כי אנחנו לא מוכנים בשום פנים ואופן שמתנדב בשירות הלאומי אזרחי יחליף עבודה של מישהו שאחרי זה הוא יהיה מובטל, לכן כשבאנו ועשינו את התחומים האלו, אז עשינו איזושהי מסגרת שאנחנו חושבים שבתחומים האלה, אחרי המון דיונים עם משרד המשפטים, אגב, ועם משרדים אחרים, ששם צריך שיהיה שירות לאומי.

שלום ג'רבי: אגב, רצינו תחומים נוספים שבסוף נאלצנו להתפשר, אבל אי אפשר את הטענה שחוזרת כל הזמן, החלפת כוח אדם.

שלום ג'רבי: אין החלפת כוח אדם במתנדבי שירות לאומי.

אלי אלאלוף: אוקיי, זה ברור.

אלי אלאלוף: כן, בבקשה.

<אוריאנה אלמסי: אוריאנה אלמסי ממרכז המחקר והמידע של הכנסת.

<אוריאנה אלמסי: השאלה לגבי התחומים והחלפת כוח אדם, התחומים שהיא חותרת אליהם, רווחה ובריאות, כמו שאמרנו, תמיד יש שם מחסור בכוח אדם.

<אוריאנה אלמסי: השאלה אם צריכים להיות במשרדי הממשלה בעבודות משרדיות.

<אוריאנה אלמסי: זאת השאלה הקריטית.

אלי אלאלוף: אוקיי, אני מציע שלא בקונטקסט הזה נדון בזה.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להגיד משהו על הקונטקסט הכללי ומשהו ספציפי על הצעת החוק.

שולי מועלם-רפאלי: קודם כול, אין לי אלא להוריד באופן וירטואלי את הכובע שלי בפני אגף תקציבים שהחליט להיכנס לתוכן של השירות הלאומי.

שולי מועלם-רפאלי: בעיניי זה דבר גדול.

שולי מועלם-רפאלי: אני אומרת את זה בלי טיפת ציניות, כי אני חושבת שזה אולי גם יביא יותר הבנה לצרכים הכלכליים שמסתתרים בעולם התוכן הזה.

שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, אני באמת לגמרי מסכימה עם היושב ראש.

שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שלא על הצעת החוק הזאת נשים את שאלת החלפת העובדים, כן או לא, בשירות הלאומי.

שולי מועלם-רפאלי: עשינו על זה לפחות שלושה דיונים בתחילת דרכה של הכנסת הספציפית הזאת ועוד עשרות דיונים בכנסת הקודמת.

שולי מועלם-רפאלי: זה על העניין הכללי, כי אני בניגוד אליך חושבת שאם אנחנו רוצים להכניס גם קבוצות מוחלשות שלצורך העניין המקום שלהן הטוב והמשגשג והיכולת להוביל אותן למקום עבודה בעתיד הוא בעולם הפקידותי, למה אנחנו צריכים לחסום את זה?

שולי מועלם-רפאלי: למה זה נחשב פחות?

שולי מועלם-רפאלי: אני מסכימה שצריך למצוא במקום הזה את האיזונים הנכונים, אבל לא לחסום.

שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להגיד משהו על מה שנאמר פה.

שולי מועלם-רפאלי: קודם כול אני מתנגדת למינוחים.

שולי מועלם-רפאלי: אף אחד לא מוציא אף אחד מהחוק.

שולי מועלם-רפאלי: לא נותנים להם שירות לאומי, שזה לא הוצאה מהחוק.

שולי מועלם-רפאלי: לא באנו והוצאנו את הארגונים האלה המחוק.

שולי מועלם-רפאלי: את זה, יש פה ויכוחים על אג'נדות או על תפיסות או איך שתקראו לזה ואת זה צריך לעשות במקום אחר, אבל רק להכניס את זה לקונטקסט.

שולי מועלם-רפאלי: אף אחד בהצעת החוק הזאת, שלא תיתן שירות לאומי לארגונים מסוימים, מוציא את הארגונים האלה מהחוק.

שולי מועלם-רפאלי: זה דבר אחד.

שולי מועלם-רפאלי: דבר שני, אני מבינה את חוסר הרצון להתעסק עם מאיפה בא המימון.

שולי מועלם-רפאלי: בסדר, לא עלה על הצד השלילי אלא על הצד החיובי.

שולי מועלם-רפאלי: אני כן רוצה לשאול, כשאנחנו מדברים על בנות ובני שירות לאומי, כשאתה אומר שזה מיועד רק לאזרחי המדינה, זאת אומרת שבהמשך הדרך, אני רק מציפה את זה, אני לא אומרת אם זה נכון או לא.

שולי מועלם-רפאלי: בהמשך הדרך אנחנו נגיד אמירה ביחס למי שנשלח מעמותות השירות הלאומי לשנת שירות בקהילות יהודיות בחו"ל.

שולי מועלם-רפאלי: הם לא אזרחי המדינה.

שולי מועלם-רפאלי: אני לא מביעה פה עמדה גם אם אני חושבת שזה דבר הכי נכון או הכי לא נכון, אלא מציפה את זה כשאלת המשך למה שהעליתם.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: אמיר, אתה רוצה?

אמיר אוחנה: כן.

אמיר אוחנה: שמעתי את ההצעה של משרד המשפטים לא בפעם הראשונה.

אמיר אוחנה: אני חוזר ואומר שאני חושב שיש בה בעייתיות רבה.

אמיר אוחנה: מחר יבואו אנשי "שוברים שתיקה" ויגידו, ודאי, אנחנו עוסקים בחינוך, אנחנו מחנכים את ילדי ישראל שלא יהפכו לקלגסים ערלי לב בשטחים הכבושים.

אמיר אוחנה: כן, אני פחות או יותר מצטט את הרוח של הדברים שהם יגידו, ואנחנו רוצים שירות לאומי.

אמיר אוחנה: כנ"ל דוגמאות נוספות.

אמיר אוחנה: עדיין אני לא מתנגד להצעה.

אמיר אוחנה: אני חושב שהיא מטילה מעמסה כבדה על השירות הלאומי, להתחיל לדון בשיפוט ערכי ומי כן ומי לא, אבל אני לא מתנגד לה.

אמיר אוחנה: אני רק חושב שההצעה שלי יכולה לבוא בתור חלופה מצטברת, לא חלופית.

אמיר אוחנה: זה לא או ההצעה שלי או ההצעה של משרד המשפטים.

אמיר אוחנה: אפשר לקחת את ההצעה של משרד המשפטים שהיא בדרך כלל טובה, ולהוסיף לה גם את התנאי שלי.

אמיר אוחנה: ארגון, אתה אומר, שעוסק בניצולי שואה ו-60% מהמימון שלו מגיע ממשלת גרמניה, רוצה שירות לאומי, למה שלא יקבל?

אמיר אוחנה: אז א', פתוחה האופציה לעשות ועדת חריגים.

אמיר אוחנה: כמו שאדוני יודע, זה דבר שקיים בחוק.

אמיר אוחנה: אפשר לדון בזה.

אמיר אוחנה: ב', עומדת בפני הארגון האפשרות להגיד אוקיי, אני אקח 49% מהמימון שלי ממשלות זרות, כי חשוב לי לקבל שירות לאומי ממשלת ישראל.

אמיר אוחנה: עדיין הבחירה בידיו, ולכן המנגנון שלי יכול לבוא כמצטרף.

אמיר אוחנה: לא חייב להיות עניין חלופי.

אמיר אוחנה: זה לא או/או, זה אפשר גם/גם.

אמיר אוחנה: נדמה לי שזו הצעת פשרה ראויה שתגשים גם את המטרה שהציג נציג משרד המשפטים, גם את המטרה שלי, ששתיהן לדעתי, ואני חושב שלדעת רוב הנוכחים בחדר, מטרה ראויה.

אלי אלאלוף: אוקיי.

אלי אלאלוף: בבקשה, היועצת המשפטית.

<נעה בן שבת: אני רוצה להתייחס כרגע להצעה שמונחת פה לגבי האיסור מימון ממדינה זרה.

<נעה בן שבת: באמת ההצעה מתבססת על תיקון שנעשה לחוק העמותות.

<נעה בן שבת: הוא מדבר על ארגון שעיקר מימונו מישות מדינית זרה ושם יש לו חובה לדווח על כך.

<נעה בן שבת: הנושא הזה של עיקר מימונו עד היום היה רק בתחום הדיווח.

<נעה בן שבת: כרגע אנחנו מעבירים אותו לתחום ההשלכות המעשיות.

<נעה בן שבת: אני חושבת שיש עניין של חובת דיווח, לצורך שקיפות זה עניין אחד, ועניין שני, השאלה אם אני אוכל להשתמש בזכות לקבל - - -

אמיר אוחנה: אין זכות לקבל שירות לאומי.

<נעה בן שבת: אם יהיה מתנדב בשירות לאומי, האם יוכלו להפנות אותו אלי?

<נעה בן שבת: אני חושבת שיש בזה אלמנט של אני כן אוכל להיות זכאי לקבל את השירות ממתנדב בשירות לאומי, את כוח האדם הזה מהמתנדב בשירות לאומי או שהאפשרות הזאת לא תעמוד בפניי בגלל נושא הניהול.

<נעה בן שבת: אני מסכימה עם דרור שאנחנו לא בהכרח מסתכלים על רשימת העמותות כרגע שהן נמצאות באותו תחום של עיקר מימונם מישות מדינית זרה.

<נעה בן שבת: הכול יכול להיות אחרת בסיטואציות אחרות.

<נעה בן שבת: אני גם מסכימה עם מה שאמר דרור לזה שהרשימה, שבאמת זה יכול להיות גם צר מדי.

<נעה בן שבת: אם אתה רוצה לשלול פעולות נגד מדינת ישראל, לא תמיד המימון הזר הוא זה שיבטא את זה.

<נעה בן שבת: יכול להיות מימון מתרומות זרות.

<נעה בן שבת: יכול להיות שכשאנחנו מדברים על ישות מדינית זרה, אולי זה לא משיג את המטרה.

אמיר אוחנה: ומה דעתך על השילוב בין ההצעה של דרור להצעה שלי?

אמיר אוחנה: שילוב, כי אז זה מונע את מה שאמרת כרגע.

<נעה בן שבת: אני חושבת לגבי ההצעה של הממשלה, שזו הצעה טובה שאפשר להתקדם איתה.

<נעה בן שבת: יש צד שלילה, אני חייבת להגיד.

<נעה בן שבת: בהצעת החוק יש כבר צד שלילה.

<נעה בן שבת: לא יוכל לקבל ארגון ששולל את קיומה של מדינת ישראל - - - .

<נעה בן שבת: השלילה קיימת, אבל אני חושבת שהיא צריכה להיות מצומצמת.

<נעה בן שבת: אני חושבת שאם המבחן הזה לא משיג לנו במדויק והוא לא כמו שתיאר דרור קודם.

<נעה בן שבת: יכול להיות שהוא רחב מדי ויכול להיות שהוא צר מדי, אז אני חושבת שאין בעצם הצדקה להכניס אותו כפי שהוא.

<נעה בן שבת: אתה יכול לבוא ולהגיד בשאלת נגיד ההיעזרות, הגוף הזה, האם הוא זקוק לשירות לאומי, הוא לא זקוק לשירות לאומי.

<נעה בן שבת: גוף שיש לו מימון גם מתרומות, שיכול להיות תורם זר שהוא רק מסתווה כגורם ניטרלי והוא בהחלט לא ניטרלי, והגוף הזה, צריך לבחון אותו לפי פעילותו ולפי מטרותיו ולפי מה שהוא באמת עושה ולא להתחיל במשחקי חתול ועכבר לשרשורים השונים של אותם גורמים.

<נעה בן שבת: כמובן גם ההצעה של הממשלה דורשת גם שיפורים ותיקונים, אבל אפשר לנסות לעשות את השיפורים האלה כדי להבטיח באמת שאנחנו מגיעים לארגונים וגם פותרים את הבעיות.

<נעה בן שבת: דרור גם תיאר את העניינים.

<נעה בן שבת: הוא אמר, זה לא פה עניין פוליטי, זה עניין של שאלה, במה אנחנו רוצים להתמקד.

<נעה בן שבת: האם רוצים בכלל להכניס את כל השאלות הפוליטיות האלה לתחום השירות הלאומי או למקד בעניינים שיכולים ליהנות מהם.

<נעה בן שבת: הציבור פה במדינת ישראל יכול ליהנות מהם בצורה כזו.

אמיר אוחנה: עם כל הכבוד, סליחה, אבל את קצת סותרת את עצמך כי מה שאני מבקש לעשות לא מכניס בכלל שאלות פוליטיות ושאלות ערכיות, אלא קליר קאט עניין של מימון זר.

אמיר אוחנה: ההצעה של משרד המשפטים בהחלט מכניסה שאלות פוליטיות, ערכיות וכו'.

אמיר אוחנה: אני לא אומר שלא צריך לקבל אותה, אבל אולי הדבר הנכון זה השילוב בין השתיים, אדוני היושב ראש, וכך אני מציע, להוסיף מסננת נוספת שזו המסננת שאני הצעתי, למסננת שמציע משרד המשפטים.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד לכם כמה נקודות.

אלי אלאלוף: אחת, הצעת החוק הזאת, אם לא תשתלב בחוק הזה, יהיה לה קשה לעבור, אבל יש לי התחייבות קודמת וכוללת יותר, זה לקדם את החוק הזה ואם נשאר סעיף בצד, אני מעדיף שיישאר בצד מאשר לעכב את כל החוק.

אלי אלאלוף: זו נקודה שכולנו נדע.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים שהחוק הזה בכללותו יעבור והוא הכי חשוב.

אלי אלאלוף: נפל בזכותי לסיים אותו ואני אסיים אותו.

אלי אלאלוף: עשר שנים שתרומה כזאת גדולה של המתנדבים לא מעוגנת בחוק, זה נראה לי לא טוב.

אלי אלאלוף: שתיים, גם לי יש הצעה מאוד פשוטה.

אלי אלאלוף: אמרתי, זה לא משנה שום דבר בתוך החוק.

אלי אלאלוף: החוק כבר התייחס לגופים לא נעימים, נקרא לזה ככה, לא חס וחלילה עוינים.

אלי אלאלוף: אני הצעתי דבר פשוט.

אלי אלאלוף: קודם כול זכות הבכורה לגופים, זה אלה שמקבלים מימון מדינה.

אלי אלאלוף: ברגע שהוא מקבל מימון מדינה, בעיניי הוא אבסולוטית נכנס ורשאי לקבל שירות לאומי.

<אפרת שפרוט: מכל סוג, מכרז, מיזם?

אלי אלאלוף: כל סוג.

אלי אלאלוף: כן, יש לה מספיק מנגנונים לא להשקיע חס וחלילה באיזה גוף - - -.

אלי אלאלוף: יש לה מספיק מנגנונים ולא צריכים כל חוק שיבנה לעצמו מנגנון.

אלי אלאלוף: עמותה שמקבלת כסף מדינה, היא בעיניי קודמת לכול.

אלי אלאלוף: כמובן אחרי כל מה שאמרנו על המשרדים.

אלי אלאלוף: דבר שני, אנחנו חייבים לראות את זה, כי דיברנו על חריגים.

אלי אלאלוף: דיברנו על אפשרות של ועדת חריגים.

אלי אלאלוף: האם זה יהיה במועצה ציבורית, לא במועצה הציבורית?

אלי אלאלוף: אני משאיר את זה לדיון אצלכם.

אלי אלאלוף: ברגע שיש את זה, לדעתי אנחנו סוגרים ב-99% את הפירצה האפשרית, כי אני אומר לכם, יש גופים נהדרים ולא אגיד אף אחד כדי שלא נפגע במי שאני לא אדע לציין אותו, שהם לא רוצים כסף מדינה מסיבות אידיאולוגיות, מסיבות של חופש פעולה, אבל המדינה מכירה בהם, משתמשת בהם, משתמשת בנתונים.

אלי אלאלוף: היא לא מקבלת כסף.

אלי אלאלוף: היא לא מעבירה כסף.

אלי אלאלוף: עם זה ועדת חריגים יכולה להתמודד.

אלי אלאלוף: לי לא אכפת שתעשו שילוב של כל הדברים האלה.

<נעה בן שבת: ועדת חריגים תתבסס על התחומים?

אלי אלאלוף: ודאי, ודאי, אני אמרתי.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה לשנות.

אלי אלאלוף: אם לא אמרתי מספיק ברור, אני אומר את זה.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה לשנות מהותית את החוק הזה באמצעות ההתערבות שאני רואה אותה חיובית של הצעת החוק שלכם.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה בזה לעכב את כל החוק ובכלל לסרבל אותו.

אלי אלאלוף: אני רוצה שנתבסס.

אלי אלאלוף: אם יש תיקון פה ושם, לא אכפת לי, אבל בהתבסס על הצעת החוק הזאת.

אלי אלאלוף: הסכמנו עכשיו למזג, אני יכול להגיד בשם חברי הכנסת.

אלי אלאלוף: אחרי המיזוג אנחנו נעשה את הבדיקה כדי להקל על בסיס ההצעות הקיימות, ההגדרות הקיימות בחוק הזה.

אלי אלאלוף: תעשו פגישה נוספת בין כל הגורמים.

אלי אלאלוף: אם תרצה להשתתף, זכותך.

אלי אלאלוף: אני סומך על הנציגים של משרד המשפטים והיועצת המשפטית שלנו ונציג הרשות.

אלי אלאלוף: תשבו ותראו איך אנחנו עושים את המיזוג בלי מהפכות.

אלי אלאלוף: ברצון לעשות מהפכה, כאילו אנחנו סימנו מישהו.

שולי מועלם-רפאלי: השאלה אדוני, האם ההצעה שדרור הביא, של הפרדה בין הציבורי ללא ציבורי, היא לא שינוי - - -

אלי אלאלוף: שישבו וידנו בהצעת החוק הזאת.

שולי מועלם-רפאלי: בכל מקרה נקודת המוצא היא שהחוק ממשיך.

אלי אלאלוף: שיהיה ברור, זה לא קשור לכל הנושא של השירות החרדי וכו', כי היו איזה בלבולים.

<קריאה: לא נוגעים בזה.

<נעה בן שבת: מה זאת אומרת לא נוגעים?

<נעה בן שבת: השינויים, אתה תשנה לגבי גוף מפעיל לגבי שירות לאומי.

<נעה בן שבת: אתה תשנה אותו גם לגבי שירות לאומי אזרחי של חרדים?

אלי אלאלוף: אבל זה לא מעכב את החוק.

אלי אלאלוף: אם יהיו השלכות על החוק השני, אז נעשה.

<נעה בן שבת: אתם יכולים להסביר לי למה זה לא רלוונטי?

<נעה בן שבת: יש לנו פה תיקונים עקיפים לחוק שירות לאומי אזרחי והצעת החוק הזאת נוגעת לחוק שירות לאומי אזרחי.

אלי אלאלוף: פה התיקון בעקבות המיזוג.

אלי אלאלוף: אם לאחר מכן, בשלב יותר מאוחר יש צורך לתקן את החוק השני, זה לא קשור למהלך הראשוני.

אמיר אוחנה: הסיבה היא טכנית.

אמיר אוחנה: אני הגשתי את הצעת החוק על בסיס החוק הזה מכיוון שלא היה קיים לי החוק שאנחנו דנים בו כרגע בוועדה.

<נעה בן שבת: אדוני, אני רוצה רק לנסות לברר למה הכוונה כדי שנוכל ללכת ולנסות לקדם את הנושא הזה.

<נעה בן שבת: אתה אומר שירות לאומי אצל המשרדים, בסדר, אנחנו צריכים לראות האם כן הם עם תחומים, כן עם הגבלות, לא עם הגבלות.

<נעה בן שבת: זה נושא אחד.

<נעה בן שבת: שירות לאומי בגופים שכבר מקבלים כסף ממדינת ישראל, אבל הם יהיו מוגבלים לתחומים בתחומים שבהם מדובר, לפי הגבלה של תחומים.

<דרור גרנית: זה תנאי?

אלי אלאלוף: אם גוף כלשהו מקבל ומפעיל כבר תוכניות במימון המדינה, אם בנוסף לזה יש לו בתחומים הקיימים, עוד יותר טוב.

אלי אלאלוף: מגיע לו.

אלי אלאלוף: אם לא, אז יש ועדת חריגים.

אלי אלאלוף: בשביל זה ועדת חריגים יכולה לדון בכל נושא.

אלי אלאלוף: אם זה גוף שלא מקבל כסף מהמדינה, אין לו תחומים, התחום שהוא פועל בו והוא רוצה להפעיל מתנדב, שתהיה לו בוועדת חריגים אפשרות לפנות ולקבל תגובה, תמיכה, הסכמה או סירוב וכו'.

אלי אלאלוף: ועדת חריגים פה היא מאוד מרכזית.

אלי אלאלוף: אני יודע שהשיקול יבוא ואמיר הזכיר לי את זה בשיחה המקדימה איתי, אבל גם לוועדת חריגים אתה צריך לקבוע קריטריונים, כי יהיה לי יותר קל להתמודד בוועדת חריגים, להגדיר לה את הגבולות.

<נעה בן שבת: אני רוצה רגע לשאול.

<נעה בן שבת: מי שמקבל כסף מהמדינה, דיברת על התקשרויות, אבל יכול להיות נגיד גוף שמקבל תמיכות.

<נעה בן שבת: אין הרבה תחומים שבהם ניתנים תמיכות.

<נעה בן שבת: הוא נותן לגוף ונניח שהגוף הזה הוא גם מוסד ציבורי ועומד בדרישות מבחינת אישור ניהול תקין ומבחינת זה שהוא ללא כוונת רווח.

<נעה בן שבת: השאלה אם הגוף הזה, אנחנו אומרים לו, אתה יכול לעסוק בכל תחום שהוא רק בגלל שיש לך התקשרות עם המדינה ואתה עומד בדרישה הזאת, אתה בכל תחום שהוא תקבל - - - , ואז ועדת החריגים, אתה מתכוון לגופים שלא מקבלים מימון מהמדינה משום שלמשל הם לא ענו על שום מבחן, אין להם התקשרות עם המדינה אבל הם פעילים - - -

<דרור גרנית: נדמה לי שאנחנו הולכים רגע לכיוונים קצת - - - .

<דרור גרנית: אני רוצה לתת ברשות אדוני כמה מענים מהירים לכמה הערות שנשמעו ואז אני אתייחס רגע להצעה שהעלה אדוני.

<דרור גרנית: אחד, להערה של חברת הכנסת מועלם, כי אני רואה שהיא ככה ממהרת לצאת.

<דרור גרנית: השאלה של פעילות בחו"ל, לכתחילה חשבנו - - -

אלי אלאלוף: חבר'ה, למה אתם נכנסים לפה? יש הצעת חוק ברורה.

אלי אלאלוף: אני לא רוצה לשנות את הבסיס.

אלי אלאלוף: לא משנה את הבסיס שלה.

אלי אלאלוף: אני רוצה להכניס סייג אחד, שמי שלא מקבל מימון מדינה בצורה כלשהי, אז יש לו אפשרות לוועדת החריגים ושם ימצא את התשובות שאפשר לתת לו, ושם בוועדת חריגים נשב על הגבולות של ועדת חריגים.

<דרור גרנית: ברשות אדוני אני מבקש דקה.

<דרור גרנית: אני רוצה מענה לחברת הכנסת מועלם רק על הנקודה שהטרידה אותה.

<דרור גרנית: חשבנו להכניס את זה לסעיף שם.

<דרור גרנית: המענה גלום כבר עכשיו לסעיף 17 שלכתחילה דיבר על זה שזה יהיה פעילות בחו"ל אם בתחום החינוך או בתחום עידוד העלייה, לכן לשאלה שהטרידה אותך יש מענה כבר עכשיו בסעיף החוק.

<דרור גרנית: עכשיו אני רוצה רגע להגיב ממש בזריזות להערה שנשמעה פה גם מנציג האוצר וגם מנציגת משרד הכלכלה.

<דרור גרנית: השאלה של החלפת כוח אדם, אנחנו לא שינינו בה דבר.

<דרור גרנית: אני רוצה להפריד בין העיקרון למנגנון.

<דרור גרנית: העיקרון של איסור החלפת כוח אדם היה ונשאר.

<דרור גרנית: נגענו בו בסעיף 7.

אלי אלאלוף: אנחנו רוצים להצביע על המיזוג.

אלי אלאלוף: העיקרון של המיזוג זה ברור, אפשר?

<נעה בן שבת: אבל השאלה מה אומרת אותה ועדת חריגים.

<דרור גרנית: תרשו לי שנייה רק להשלים כמה נקודות.

אלי אלאלוף: אני רוצה להעביר את ההחלטה שיש מיזוג.

<נעה בן שבת: ועדת החריגים הזאת לא מחויבת לפתרון הזה שניתן, של המימון של מדינה זרה?

<נעה בן שבת: אני רוצה לברר את הדבר הזה?

אלי אלאלוף: אם אנחנו נגיד לה להתייחס לנושא של מימון זר, אז בבקשה, היא תתייחס.

אלי אלאלוף: לא עכשיו.

<נעה בן שבת: השאלה היא מה הקריטריונים שרוצים לקבוע לה?

אלי אלאלוף: לא עכשיו.

אלי אלאלוף: אני רוצה את העיקרון של המיזוג.

אלי אלאלוף: נקבע שיש עיקרון והסכמת המציע, אני לא מחייב, שזה יהיה חלק מחוק השירות הלאומי.

אלי אלאלוף: זה דורש החלטה על המיזוג.

אלי אלאלוף: בואו נחליט שיש פה מיזוג של החוקים, ושניים, השאר נמשיך בעבודה.

אלי אלאלוף: זה רק עניין טקטי, לא עקרוני.

<נעה בן שבת: זה טקטי מבחינת מתן קרדיט להמשך העבודה במשותף על הצעת החוק, אבל זה לא מחייב את העיקרון בהצעת החוק?

אלי אלאלוף: בהחלט.

אלי אלאלוף: מסכים.

אלי אלאלוף: מי בעד המיזוג?

אלי אלאלוף: מי נגד?

אלי אלאלוף: בעד המיזוג – רוב

אלי אלאלוף: נמנעים – אין מיזוג החוקים נתקבל.

אלי אלאלוף: תודה.

אלי אלאלוף: יש הצעות חוק משתלבות.

אלי אלאלוף: בבקשה, דרור.

<דרור גרנית: אדוני, אני רוצה רגע להשלים.

<דרור גרנית: נשמעה פה הערה שנשמעה גם מנציג האוצר וגם מנציגת משרד הכלכלה על הסיפור של כוח אדם והחלפת כוח אדם.

<דרור גרנית: אני רוצה לדבר על העיקרון.

אלי אלאלוף: למה אתה מעלה את זה?

אלי אלאלוף: קיימנו את הדיון בזה.

אלי אלאלוף: זה ברור.

<דרור גרנית: הועלו פה חששות אז אני רוצה להגיד שאגב ההצעה הנוכחית, העיקרון נשאר על כנו.

<דרור גרנית: העיקרון הזה חוזק במנגנון הרבה יותר אפקטיבי משהיה קודם, לכן החשש פה לטעמי, כפי שהשיב גם שר שלום, אין לו בסיס.

<דרור גרנית: עכשיו לעניין ההצעה של אדוני על השאלה של התמיכה של המדינה.

<דרור גרנית: אני חייב לומר, אני קצת לא בטוח שאני יורד לסוף דעתו של אדוני ולאן הוא מכוון ואני אגיד באיזה מובן.

אלי אלאלוף: או בתמיכות או במכרז.

<דרור גרנית: או בתמיכות או במכרז.

אלי אלאלוף: מי שיכול להוכיח שמאחת משלושת העובדות האלה יש לו תקציב בפעילות שלו, הוא בעיניי רשאי לקבל - - -

<דרור גרנית: שנייה, בואו נוציא רגע החוצה את המכרזים.

<דרור גרנית: מכרזים זה התקשרויות כלכליות, מסחריות.

<קריאה: למה?

<קריאה: אספקת שירותים חברתיים.

<דרור גרנית: מה פתאום.

אלי אלאלוף: אני אומר לך, כולל מכרז.

<דרור גרנית: מה זה כולל מכרזים?

<דרור גרנית: אם המדינה מתקשרת במכרז עם חברה מסוימת לאספקת - - -

<נעה בן שבת: לא חברה.

<נעה בן שבת: בכל מקרה זה מלכ"ר.

<נעה בן שבת: בכל מקרה זו עמותה.

<נעה בן שבת: בכל מקרה זה צריך להיות גוף מפעיל והיא תתקשר עם הגופים המוכרים, למשל בשביל להפנות בנות לשירות לאומי.

<נעה בן שבת: זאת האמירה.

אלי אלאלוף: אנחנו מדברים על העמותות וגופים ממלכתיים מוכרים שלה.

אלי אלאלוף: זה לא כל אחד.

אלי אלאלוף: אתה יודע מה?

אלי אלאלוף: מי שמרביץ לאשתו ומקים עמותה לא יהיה פה.

אלי אלאלוף: לא יכול להיות פה.

אלי אלאלוף: באיזה מכרז הוא יכול לזכות?

אלי אלאלוף: מי ייתן לו?

אלי אלאלוף: אז יש שלוש צורות לקבל כסף מדינה, אז שלושת הדברים האלה מאפשרים כן להיות גוף מפעיל.

אלי אלאלוף: אל תסבכו את העניינים.

אלי אלאלוף: תודה רבה, שבת שלום.