ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 20, פרוטוקול מספר 417, 2017-06-27 11:00

ניסן סלומינסקי: אנחנו נפתח את הישיבה.

ניסן סלומינסקי: היום הוא יום הוקרה לחיילי המילואים.

ניסן סלומינסקי: זה אנחנו כולנו – מה זאת אומרת הוקרה?

ניסן סלומינסקי: תעשה הוקרה למישהו שעושה משהו מיוחד, מישהו שעשה אירוע.

ניסן סלומינסקי: אלו חיינו, אבל כך נהוג כאן בכנסת.

ניסן סלומינסקי: אנחנו פותחים את הדיון.

ניסן סלומינסקי: עד שיגיעו אותם אלה שאמורים לייצג את צה"ל ומשרד הביטחון, והיו באירוע הגדול, אנחנו נפתח.

ניסן סלומינסקי: אולי ניתן לחברי חברי הכנסת שיתחילו כבר את הדיבור, בפרט שאתם תהיו רק חלקית.

ניסן סלומינסקי: ענת, את תפתחי.

ענת ברקו: תודה, אדוני יושב-הראש.

ענת ברקו: קודם כל, אני חושבת שיום הוקרה לחיילי המילואים הוא מתבקש כי לא כולם עושים מילואים, צריך להגיד את האמת.

ענת ברקו: לצערי הרב, מה שפעם היה מובן מאליו בדורנו, היום אנחנו רואים שהחיים המודרניים סוחפים אותנו להרבה מאוד מקומות – עושים מילואים, אבל לא כולם.

ענת ברקו: חלק גם מתוקף זה שהצבא מוותר על שירותם מיד בתום שירות החובה, או כאלה שלא מתגייסים, וגם את זה צריך לומר.

ענת ברקו: ולכן, אדוני יושב-הראש, צריך לתת למילואימניקים יותר.

ענת ברקו: והרבה יותר.

ענת ברקו: היום אני רואה את זה כי - - -

ניסן סלומינסקי: לתת להם יותר זמן מילואים?

ניסן סלומינסקי: לא הבנתי.

ענת ברקו: מאז שאני חברת כנסת, אני כבר לא עושה מילואים.

ענת ברקו: בשנים האחרונות, כשעשיתי מילואים – ועשיתי מילואים מהרגע שפרשתי מצה"ל, כלומר, היו לי כמה שנים טובות של מילואים.

ענת ברקו: אכן, לא במשימות יותר מדי צבאיות, בכל מיני ועדות והרצאות ודברים בתחום המומחיות שלי, אבל עשיתי מילואים.

ענת ברקו: תמיד כשנקראתי לדגל באתי.

ענת ברקו: אבל אני רואה את אישי, שעבר את גיל 60, והוא עושה מילואים, והיום במקרה הוא ביום מילואים.

ענת ברקו: והבן שלי.

ענת ברקו: אנחנו משפחה שאם היינו מצרפים את כל השנים גם של השירות הצבאי וגם של המילואים, מזמן עברנו 70-60 שנה, וזה הרבה מאוד.

ענת ברקו: אני חושבת שצריך למצוא את הדרך לתגמל יותר את אנשי המילואים.

ענת ברקו: זה אומר מבחינת ביטוח לאומי שיום מילואים – אני לא יודעת אם זה נחשב או לא נחשב, אבל אם מישהו משרת יום מילואים, אפילו יום אחד בחודש, שיפטרו אותו מתשלומי ביטוח לאומי, בדיוק כמו שעושים ביום עבודה.

ענת ברקו: זה מדבר בעיקר על הצעירים, שמיד אחרי שהם משתחררים מהצבא וקוראים להם לימי מילואים – מבקשים את הסכמתם, כי אסור לקרוא מיד ליום מילואים – לתת להם את האפשרות הזו.

ענת ברקו: לא להתייחס לכך כמובן מאליו.

ענת ברקו: אנשים עוזבים את החיים היומיומיים שלהם, קמים והולכים, לובשים מדים או לא לובשים מדים, נקראים לדגל והולכים לאן שצריך.

ענת ברקו: לפעמים הם משלמים על זה, כי מה זה תשלום על יום מילואים חד-יומי למשל – 240 שקל, ועוד 30 שקל דמי נסיעות?

ענת ברקו: זה הרי לא מכסה את הוצאות הנסיעה.

ענת ברקו: בטח שעצמאיים מפסידים מזה באופן יוצא דופן.

ענת ברקו: לכן אני חושבת שאנחנו צריכים למצוא את הדרך לעשות יותר מבחינת המדינה.

ענת ברקו: מגיעים כל מיני רעיונות מטורפים, ואני אומרת שזה היגיון מעוות של שוויון מכני בין האזרחים.

ענת ברקו: אני אגיד לך משהו, אדוני יושב-הראש, כשאומרים שמפלים לטובה את אנשי צבא הקבע, את אנשי המילואים, את החיילים – אם יש עידן שמישהו יוצא מקופח, אלו חיילים בסדיר, אלו אנשי הקבע ואלו חיילי המילואים.

ענת ברקו: מי שמופלה לטובה הם כל המגזרים האחרים במובן הזה שיש להם את הזמן שהם לא משרתים, וזמן שווה כסף, וזמן שווה זמן לימודים, והעדפות מתקנות למיניהן של כל מיני מגזרים כאלה ואחרים.

ענת ברקו: ואלו שעושים לא זוכים לדברים האלה.

ענת ברקו: פעם זה היה מובן מאליו שמי שסוחב את האלונקה מקבל יותר.

ענת ברקו: אני חושבת שזה צריך לבוא לידי ביטוי בקבלה לבתי ספר לרפואה, בתרומה למדינה, בכל דבר כאיזשהו כפרמטר משמעותי מאוד גם לטובת אנשי המילואים, כי השירות מוסיף גם איכויות מסוימות.

ענת ברקו: קודם כל, זה מה שאנחנו צריכים – אתם שומרים עלינו, מגנים על המדינה.

ענת ברקו: זה חשוב לנו, כל אחד בתחומו הוא.

ענת ברקו: הדבר השני, אותו אדם, או אותה אישה, לא עושים דברים אחרים באותו זמן שהם שווי כסף, שהם שווי השכלה, שמתורגמת לכל מיני דברים אחרים, שהם שווי ערך למשפחה ולזמן עם המשפחה.

ענת ברקו: ולכן צריך לתגמל אותם וצריך לתת להם הרבה יותר ממה שנוהגים היום.

ענת ברקו: אני מקווה, אדוני יושב-הראש, שאנחנו נמצא את הדרך לסייע למילואימניקים בחיי היום-יום, ושלא יגישו כל מיני בג"צים בנושא שוויון מכני ויגידו הם מופלים לטובה, ואז כולם יגידו למה אני לא מקבל?

ענת ברקו: למה לי לא מגיע?

ענת ברקו: לו מגיע כי מגיע יותר לאלה שעושים יותר; ואלה שלא פעם ולא פעמיים מסיימים את חייהם במלחמה בגלל שהם היו בשירות מילואים פעיל באותו זמן.

ענת ברקו: אני יכולה להגיד במשפט אחרון שבאופן אישי, אישי ואני מאמצים משפחה שכולה אחת לכל החיים כבר 30 שנה.

ענת ברקו: הבחור שנהרג, מיחידת עילית בחיל המודיעין, נהרג בלבנון היה איש מילואים.

ענת ברקו: הוא היה איש מילואים.

ענת ברקו: מבחינת המשפחה זה ממש לא משנה שום דבר.

ענת ברקו: הוא היה איש מילואים, הוא היה צעיר, הוא לא הקים משפחה, וההורים חווים את זה יום-יום, מי שנשאר מהמשפחה – האימא.

ענת ברקו: השכול הזה מלווה אותה יום-יום.

ענת ברקו: אז זה משנה שהוא היה איש מילואים?

ענת ברקו: אז צריך לדבר על העדפות כאלה ואחרות?

ענת ברקו: צריך להעדיף את המגזרים האלה שתורמים למדינה, שמשרתים את המדינה, שמחויבים למדינה, גם במקומות עבודה, גם בהטבות, בכל דבר ועניין.

ענת ברקו: תודה אדוני.

עודד פורר: קשה להרחיב אחרי דבריה של חברת הכנסת ברקו.

עודד פורר: אני מסכים עם כל מילה ומילה.

עודד פורר: אני לא אוכל להיות בכל הדיון כי אנחנו צריכים לצאת, אבל נושא הדיון פה הוא נושא האגרות.

עודד פורר: לפי מה שהבנתי מנציגי משרד הביטחון, הנושא הזה כבר הוסדר.

עודד פורר: אני מרשה לעצמי להגיד לפחות מה שאמר ועשה שר הביטחון הזה, שהציב את נושא החיילות בחזית כדי לדאוג לחיילים, בין אם זה החיילים המשרתים בסדיר, החיילים הבודדים, וכמובן, חיילי המילואים.

עודד פורר: ועדת השרים בראשותו לענייני מילואים התכנסה לא מזמן ואישרה שורה ארוכה של הטבות.

עודד פורר: אני מסכים עם ענת בעניין הזה, לא צריך פה שוויון מלאכותי.

עודד פורר: צריך לתת הטבות למשרתי המילואים, הטבות נרחבות.

עודד פורר: אגב, הוועדה הזו התכנסה מאז 2011 פעם אחת.

עודד פורר: אני מניח שהיא תתכנס לעתים קרובות יותר בתקופה הזו.

עודד פורר: שורה של הטבות, על חלקן אנחנו נדבר כאן בהמשך.

עודד פורר: לדברים שאתה אמרת – לא כולם עושים מילואים.

עודד פורר: זו שכבה שהפכה להיות שכבה קטנה מאוד, או יותר ויותר קטנה בחברה הישראלית מכל מיני סיבות.

ניסן סלומינסקי: זה מתחיל בזה שלא כולם חיילים.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, זה מתחיל בזה שלא כולם חיילים, ומתוך זה לא כולם מילואים.

עודד פורר: זה מתחיל מזה שלא כולם חיילים, אחר-כך לא כולם עושים מילואים.

עודד פורר: אגב, לא רק בגלל שהם לא רוצים.

עודד פורר: הצבא לא בהכרח זקוק ל - - -

ניסן סלומינסקי: מילואים פחות, לחיילים הוא זקוק.

עודד פורר: אבל אני חייב לומר בהקשר הזה, כשאני התחתנתי, ישבתי עם רב העיר שלנו, הרב קוק.

עודד פורר: הוא אומר: אני אתן לך עצה, תן לאשתך – לא כשיש אירוע – פעם בשבוע, פעם בחודש מתנה קטנה.

עודד פורר: זה לא שצריך לקרות משהו מיוחד.

עודד פורר: את התחזוקה הזו של מערכת היחסים הזו אנחנו צריכים לעשות כל הזמן.

עודד פורר: יום ההוקרה הזה למילואימניקים, גם אם זה לא משהו מיוחד – בשורה התחתונה, כשמישהו יוצא למילואים – ומי שעשה את זה מרגיש את זה – פתאום כששואבים אותך גם מהבית וגם מהעבודה, קל וחומר אם אתה עצמאי – מי שהיה לו עסק, הוא צריך להביא את העסק למילואים.

עודד פורר: אני מוצא את עצמי יושב עם הלפטופ בספינה לא פעם בלילות בשביל לעשות את העבודה, כי אין מי שיעשה את העבודה במקומך.

עודד פורר: התגמול הזה הוא נחוץ, גם התגמול הנוסף שהוסיפו לעצמאיים.

עודד פורר: אבל באנו לדבר על נושא האגרות, ואני מקווה שיש בשורות.

ענת ברקו: צריך פטור מכל האגרות.

ניסן סלומינסקי: יש מישהו מהגופים שרוצה לומר משהו לפני שאני אדבר?

ניסן סלומינסקי: אתם רוצים לומר משהו, אנשי צה"ל, משרד הביטחון?

<בת חן הורוביץ: אנחנו נתייחס בהמשך להרחבת הסיוע המשפטי.

ניסן סלומינסקי: אני אעלה את זה ואתם תתייחסו.

ניסן סלומינסקי: אתם רוצים לומר משהו?

<אופיר כהן: אופיר כהן מהעמותה למען אנשי המילואים.

<אופיר כהן: אני מג"ד חי"ר לשעבר וגם סגן מפקד - - - בפיקוד העורף.

<אופיר כהן: איתי נמצא אייל.

<אופיר כהן: הוא יציג את עצמו אחר-כך.

<אופיר כהן: הדבר שאנחנו רוצים להעלות ולדבר עליו – כולנו יודעים שבסופו של דבר אנשי המילואים לא באים למילואים בגלל הטבה או הוקרה כלשהי.

<אופיר כהן: הם באים בגלל השליחות ובגלל החשיבות של הדבר ובגלל החברים שלהם.

<אופיר כהן: יש כמה דברים שהכנסת והמדינה יכולות לסייע בהם כדי לגבות את אנשי המילואים, שיהיה להם קל יותר בחיי היום-יום.

<אופיר כהן: אנחנו מבינים שמדובר באוכלוסייה מצומצמת ולדעתנו צריך להעדיף אותה בדברים מסוימים.

<אופיר כהן: הנושא העיקרי שאנחנו מתייחסים אליו בוועדה הזו הוא הכרה בנציבות לגבי הניסיון הפיקודי של אותם מפקדים במילואים.

<אופיר כהן: למיטב הבנתנו, היום אין עדיין את הדבר הזה.

<אופיר כהן: אנחנו מכירים את זה מעצמנו – כל מפקד מילואים, אם זה מ"פ, אם זה מג"ד, בטח אם זה מח"ט, מפקדים על כמות גדולה מאוד של חיילים, גם ביום-יום וגם במילואים הפעילים.

<אופיר כהן: זה יכול להיות בחודש תעסוקה, וזה יכול להיות ביום-יום שהוא מנהל אותם.

<אופיר כהן: זה יכול להיות 20 חיילים, וזה מגיע ל-1,200-1,000 חיילים אם זו חטיבה.

<אופיר כהן: אנחנו חושבים שבדבר הזה צריך להכיר בנציבות.

<אופיר כהן: המדינה היא המעסיק הגדול ביותר, ופה יש כלי נהדר להעדיף את החיילים האלה, את המפקדים האלה, ולסייע להם.

<אופיר כהן: כשהנציבות מוציאה מכרז והיא קובעת פרמטרים לאותו מכרז לגבי כמות האנשים שאותו מועמד ניהל, או אופרציה שאותו מועמד ניהל, אנחנו חושבים שמפקדים כאלה - - -

עודד פורר: סליחה שאני קוטע אותך, אני פשוט צריך לצאת.

עודד פורר: בעניין הזה, החלטת ועדת השרים לענייני מילואים קובעת שתינתן הכרה בניסיון פיקודי במערך המילואים כניסיון ניהולי במשרות בשירות המדינה.

עודד פורר: זו החלטה שהתקבלה בוועדה שהתכנסה עכשיו.

ניסן סלומינסקי: עוד מעט נשמע את זה מהם.

ניסן סלומינסקי: הנקודה שלך היא נקודה נכונה והיא גם תעלה.

ניסן סלומינסקי: יש לנו כמה נקודות מעשיות שאנחנו נעלה, רק חיכיתי שיבואו האחרים.

ניסן סלומינסקי: נקודות שנעלה ונראה איך נקדם, וזו הנקודה השלישית.

ניסן סלומינסקי: מישהו עוד רוצה להתייחס?

ניסן סלומינסקי: אם לא, אני אתחיל עם הנקודות.

ניסן סלומינסקי: יש הרבה מאוד דברים, אבל לפחות במסגרת הוועדה שלנו, מה שאנחנו רוצים להעלות – שלוש נקודות.

ניסן סלומינסקי: כל נקודה מתפצלת לכמה.

ניסן סלומינסקי: הנקודה הראשונה היא להנחות את שרת המשפטים להמשיך בבחינת פטור מתשלום אגרות בתחומים שאני אפרט.

ניסן סלומינסקי: א', רישום משכנתה בגין דירה ראשונה, לרבות אגרת בקשה, בתקנות המקרקעין (אגרות), התשל"ה-1974.

ניסן סלומינסקי: זה דבר ראשון.

ניסן סלומינסקי: מההנהון אני מבין שאנחנו מסודרים, אבל תיכף נשמע אתכם, קרן.

ניסן סלומינסקי: פטור מתשלום אגרות לפי תקנות רואי החשבון, התשט"ז-1955.

ניסן סלומינסקי: פטור מאגרות או תשלומים לפי חוק הסנגוריה הציבורית, התשנ"ו-1955.

ניסן סלומינסקי: הפטור האחרון הוא פטור מאגרות או תשלומים לפי חוק הסיוע המשפטי, התשל"ב-1972.

ניסן סלומינסקי: אלה כל האגרות והתחומים שנמצאים במשרד המשפטים – אנחנו מכירים ומוקירים מאוד את שרת המשפטים ויודעים שלבה עם אנשי המילואים, גם באופן מעשי, בביתה.

ניסן סלומינסקי: אבל זה לא קשור.

ניסן סלומינסקי: לכן אלה ארבעת הדברים שקשורים אליכם, ואם יש לכם תשובה בעניין, אנחנו נשמח.

<קרן רבי: קרן רבי, סמנכ"לית השירות במשרד המשפטים.

<קרן רבי: אני אתחיל ממה כבר עשינו, ואז נדבר על הקשיים שיש לנו באגרות האחרות.

<קרן רבי: לגבי רואי החשבון, וגם לגבי שמאי מקרקעין, מתווכים במקרקעין, נוטריונים, חוקרים פרטיים ושומרים – תהיה הפחתה של 50% מהאגרות שחיילי מילואים פעילים משלמים.

ניסן סלומינסקי: רק תסבירי, נניח רואה חשבון, למה הכוונה?

<קרן רבי: רואה חשבון, אחת לשנה, משלם אגרת רישוי על כך שיש לו רישיון.

ניסן סלומינסקי: אם רואה החשבון הוא איש מילואים.

<קרן רבי: הוא יקבל הנחה של 50% באגרת הרישוי.

ניסן סלומינסקי: אגרת הרישוי לגילדה שלו לנושא של לשכת רואי החשבון.

<קרן רבי: נכון.

<קרן רבי: גם אם יש מישהו שהוא עדיין לא רואה חשבון, אלא לומד לקראת היותו רואה חשבון, כנבחן, גם הוא יקבל הפחתה של 50% מהאגרות בגין הבחינות, מהאגרות בגין התמחות.

<קרן רבי: לא רק רואי החשבון, אלא גם המקצועות האחרים שסקרתי.

<קרן רבי: לקחנו את התחום הזה של רואי חשבון ואמרנו נרחיב אותו לעוד בעלי מקצוע - - -

ניסן סלומינסקי: איזה בעלי מקצוע אמרת?

<קרן רבי: אמרתי שמאי מקרקעין, מתווכים, נוטריונים, חוקרים פרטיים ושומרים וגם רואי חשבון.

<קרן רבי: הרחבנו את היריעה למקצועות נוספים וכל אותם אנשים הם - - -

ניסן סלומינסקי: סתם שאלה, אני לא יודע למה אני נכנס – נניח, עורכי הדין, למה לא?

<קרן רבי: ההסמכה שלהם היא לא תחת סמכות משרד המשפטים.

ניסן סלומינסקי: הם עצמאיים בנושא?

<קרן רבי: יש את לשכת עורכי הדין, היא קובעת את דמי החבר.

<קרן רבי: זו יחידה שמנוהלת במשרד המשפטים.

ניסן סלומינסקי: אני זוכר, בחוק החדש שחוקקנו כאן בוועדה, הם קובעים באישור השר.

ניסן סלומינסקי: השר צריך לראות כדי שיהיה פיקוח שלא יגזימו.

ניסן סלומינסקי: אבל את אומרת שזה רק באישור השר, אבל מה שקובע זה לשכת עורכי הדין, ולכן זה לא.

<קרן רבי: זה לגבי בעלי המקצוע.

<קרן רבי: כמו שאמרתי, הרחבנו את היריעה ויש לזה משמעות תקציבית יחסית גדולה.

<קרן רבי: אנחנו מדברים על כ-3,500 חיילי מילואים פעילים שנמצאים תחת אחת הקטגוריות שציינתי, כלומר, בדקנו את זה.

ניסן סלומינסקי: יש הגדרה כמה זמן הוא צריך לעשות מילואים, או שלא משנה, כמה שהמדינה קוראת לו?

<קרן רבי: כמה שמדינה קוראת לו.

ניסן סלומינסקי: זה יכול להיות 40 יום וזה יכול להיות שבוע.

ניסן סלומינסקי: דוד, התחלנו את יום המילואים.

ניסן סלומינסקי: שמענו בשורה ששרת המשפטים הודיעה שהיא משחררת 50% מהאגרות שצריכים לשלם בעלי המקצוע, למשל רואי החשבון.

ניסן סלומינסקי: כל מי שעושה מילואים ישלם אגרת רואה חשבון ללשכה בהנחה של 50%.

ניסן סלומינסקי: כנ"ל גם שמאים - - -

<קרן רבי: שמאים, מתווכים, נוטריונים, חוקרים פרטיים.

דוד ביטן: כל הכבוד לשרה, אבל למה היא חיכתה עד עכשיו?

<אסף נועם: זה רק מי שמשרת 20 יום.

<אסף נועם: זה רק מי שהוא משרת פעיל.

ניסן סלומינסקי: משרת פעיל – למה הכוונה?

<אסף נועם: - - -

ניסן סלומינסקי: הוא צריך לעשות מעל כמות מסוימת?

<אסף נועם: אסף נועם, הלשכה המשפטית, משרד המשפטים.

<אסף נועם: הכוונה לחיילי מילואים פעילים שמשרתים בשלוש שנים 20 יום.

ניסן סלומינסקי: בכל שנה.

ניסן סלומינסקי: בכל שנה 20 יום.

<אסף נועם: ויש להם תעודה.

<קריאה: לא.

<קריאה: לא, לא, לא.

ניסן סלומינסקי: בשלוש שנים 20 יום?

<אסף נועם: בסך הכול, כן.

ניסן סלומינסקי: בסך הכול 20 יום בשלוש שנים?

<אסף נועם: בדיוק.

<אסף נועם: ההערכה היא שמדובר ב-500 איש בכל המקצועות.

ניסן סלומינסקי: זה level אחד.

ניסן סלומינסקי: level שני – דיברנו על הנושא של הסנגוריה הציבורית.

<קרן רבי: אני אגיד לגבי הסנגוריה הציבורית והסיוע המשפטי.

ענת ברקו: ניסן, אני רוצה לדעת לגבי הביטוח הלאומי, כי אני הולכת לחוץ וביטחון.

ענת ברקו: אפשר לדעת על ביטוח לאומי?

ענת ברקו: אני רוצה לדעת אם יום שירות מילואים מקנה פטור מביטוח לאומי כמו יום עבודה?

ענת ברקו: מישהו יכול לענות לי על זה?

ניסן סלומינסקי: יש כאן מישהו מביטוח לאומי שידע לתת תשובה?

ענת ברקו: הלא אם מישהו עובד יום אחד - - -

<אופיר כהן: למיטב ידיעתנו, התשובה היא לא.

ענת ברקו: זה משהו שחייבים לשנות אותו.

ניסן סלומינסקי: בסדר, לאט-לאט.

ענת ברקו: יש לך רעיון – אם מישהו עובד יום אחד, הוא פטור.

ענת ברקו: אין שום סיבה שיום מילואים לא יוכר באותה צורה.

<קרן רבי: לגבי הסניגוריה הציבורית והסיוע המשפטי, אני אציין שמדובר במאות בודדות של חיילי מילואים שמשתמשים בשירות הזה של סיוע משפטי וסנגוריה ציבורית.

<קרן רבי: אבל מעבר לזה, מדובר באגרה - - -

ניסן סלומינסקי: למה הכוונה בסנגוריה, לחייל שזקוק לסניגוריה הציבורית?

<קרן רבי: כן.

<קרן רבי: ולסיוע המשפטי.

<קרן רבי: מדובר במאות בודדות.

ניסן סלומינסקי: מי שמשתמש בסנגוריה הציבורית משלם כסף?

<קרן רבי: מה שרציתי להגיד שהתשלום הוא סמלי ביותר, זניח, ובעיקר מהווה דמי רצינות.

<קרן רבי: כדי להשתמש בשירותי הסיוע המשפטי לדוגמה, משלמים אגרה של כ-36 שקלים.

<קרן רבי: כלומר, זו אגרה נמוכה מאוד שאנחנו לא רואים טעם ממשי להפחית.

<קרן רבי: מה עוד שזה מהווה דמי רצינות מבחינתנו.

ניסן סלומינסקי: הרי לא כל אחד זכאי לשירות של הסנגוריה – אולי אני טועה.

<קרן רבי: נכון, זה לפי מבחן כלכלי.

ניסן סלומינסקי: מה הקריטריון – מצב סוציו-אקונומי?

<קרן רבי: בסיוע משפטי יש מבחן כלכלי.

ניסן סלומינסקי: מבחן כלכלי.

ניסן סלומינסקי: אז יכול להיות שלגבי המבחן הכלכלי, אם האיש עושה שירות מילואים, המבחן הכלכלי יכול להיות שונה מהמבחן הכלכלי של אדם אחר.

ניסן סלומינסקי: כלומר, גם עם מבחן כלכלי גבוה יותר הוא עדיין יהיה זכאי לשירות של הסנגוריה.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שזו יכולה להיות הטבה.

<קרן רבי: כן, כי האגרה היא זניחה, היא לא תביא את הבשורה.

<קרן רבי: אפשר לבחון את זה.

<קרן רבי: בסדר, אנחנו נבחן את זה.

<קרן רבי: אין לי תשובה כרגע.

<קרן רבי: לגבי רישום והסדר מקרקעין, רישום משכנתה – אני ארצה שאסף יתייחס.

<אסף נועם: החלטת הממשלה הייתה להנחות את שרת המשפטים לבחון פטור מאגרה בגין רישום משכנתה לדירה ראשונה, לרבות אגרת הבקשה.

<אסף נועם: בעניין הזה נעשתה בחינה ונמצא שיש עם זה קושי תפעולי שיכביד על זה מאוד.

<אסף נועם: גם אין אפשרות מידית לוודא אם זו דירה ראשונה בשל המרשמים השונים וההרשאות שיש לעובדי הטאבו.

<אסף נועם: בעייתיות נוספת היא בדירות שיש להן מספר בעלים.

<אסף נועם: לצד כל זאת צריך לציין שזו אגרה שהיא גם ככה נמוכה, היא 125 שקלים.

<אסף נועם: אגרת הבקשה היא 27 שקלים, והיא אמורה להתבטל.

<אסף נועם: לכן בשלב הזה המשרד לא ראה לנכון לאור הקשיים האלה לקבוע את הפטור או את ההנחה, אבל כן להרחיב את הפטורים וההנחות בכל היחידות שפורטו מעבר למועצת רואי החשבון.

ניסן סלומינסקי: רק הערה, שקשה לי לדמיין שלא מסוגלים לדעת, משרד המשפטים, הטאבו, אם זו דירה ראשונה או לא דירה ראשונה.

ניסן סלומינסקי: זה נראה לי קצת תמוהה.

ניסן סלומינסקי: נכון שאם עשו נמוך, אולי לא להיכנס, אבל זה שלא יודעים להגדיר.

<אסף נועם: מסוגלים, אבל החשש היה שזה יגדיל את זמני הפעולה, שהם גם ככה ארוכים, ויחייב מתן הרשאות לכל הגורמים שכרגע אין להם הרשאות לבדוק רישומים בחברות משכנות, ברשות מקרקעי ישראל וכולי.

<אופיר כהן: רק לרשות המסים יש את הנתון הזה.

<אופיר כהן: לטאבו אין את הנתון.

ניסן סלומינסקי: מה הבעיה לקבל את זה?

<אופיר כהן: הם צריכים לפנות לרשות המסים, להם יש את כל הנתונים.

<אופיר כהן: זו שאילתה פשוטה.

ניסן סלומינסקי: זו לא בעיה, אבל מאחר והוא אומר שהסכום הוא נמוך וכאן לא תהיה תועלת גדולה, אז - - -

<קרן רבי: האמת היא שהרחבנו את ההפחתה הזאת למי שייהנה ממנה, שהם בעלי המקצועות, שהאגרות שם הן מאות שקלים ויותר מזה.

<קרן רבי: לכן בעיני ההפחתה שם היא הבשורה.

ניסן סלומינסקי: אוקיי, אנחנו נגיע לשם.

ניסן סלומינסקי: חוק הסיוע המשפטי – גם פה, מי שזקוק לסיוע משפטי משלם כסף או לא משלם?

<קרן רבי: מי שזקוק לסיוע משפטי?

ניסן סלומינסקי: ומקבל.

ניסן סלומינסקי: הוא משלם כסף?

<קרן רבי: הוא לא משלם על הייצוג, הוא משלם רק 30 ומשהו שקלים.

ניסן סלומינסקי: אז לא לגבי זה הכוונה.

ניסן סלומינסקי: גם פה אני חושב שההבחנה צריכה להיות מי זכאי.

ניסן סלומינסקי: מי שזכאי – הרי גם כאן הבחינה היא בחינה של מצב סוציו-אקונומי.

ניסן סלומינסקי: לגבי אדם רגיל, יש מצב.

ניסן סלומינסקי: אם הוא איש מילואים, יכול להיות שצריך להגביה לו את הסף למרות שמצבו הסוציו-אקונומי טוב יותר, גם הוא יהיה זכאי.

ניסן סלומינסקי: אז תהיה הטבה.

<קרן רבי: רשמנו לעצמנו לבחון את האפשרות הזאת.

ניסן סלומינסקי: מאה אחוז.

ניסן סלומינסקי: דבר שני הוא סיוע משפטי לחיילי מילואים.

ניסן סלומינסקי: להטיל על שר הביטחון להכין תכנית להרחבת הסיוע המשפטי הניתן לחיילי מילואים הנמצאים בהליכי פיטורים בשל שירותם במילואים.

ניסן סלומינסקי: למרות שאסור על-פי חוק לפטר אדם בגין שירותו במילואים, בפועל אנחנו יודעים שזה קורה.

ניסן סלומינסקי: מישהו שעומדים לפטר אותו והוא רוצה לתבוע את המעסיק על כך שאסור לו לפטר אותו בגלל המילואים, ולצורך זה הוא צריך לקחת עורך דין או סיוע משפטי.

ניסן סלומינסקי: פה הבקשה היא שאם זה קיים, שמשרד הביטחון יעמוד מאחוריו ויעזור לו.

<איריס גוטרמן: אנחנו כבר עושים את זה.

<איריס גוטרמן: איריס גוטרמן, ראש חטיבת תעסוקה ומלגות באגף חיילים משוחררים.

<איריס גוטרמן: אנחנו מקיימים את חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה).

<איריס גוטרמן: אנחנו יודעים לומר שבשנה יש לנו כ-80 תביעות בממוצע לוועדות תעסוקה.

<איריס גוטרמן: ברגע שיש מבצעים צבאיים למיניהם, כמובן שהמספר הזה עולה.

<איריס גוטרמן: ועדות התעסוקה ולשכות ההכוונה שלנו פועלות בארבעה אזורים.

<איריס גוטרמן: אנחנו יכולים לומר שוועדת תעסוקה יודעת לתת מענה לחייל שמפוטר.

<איריס גוטרמן: אנחנו לא יודעים לתת מענה קודם לכן, כי החוק אומר ברגע שהוא פוטר הוא יכול לפנות לוועדה, ואז העניין יתברר בוועדה.

<איריס גוטרמן: לאור ההמלצה אנחנו איתרנו צורך שעורכת הדין בת חן תפרט עליו.

<בת חן הורוביץ: אני ארחיב.

<בת חן הורוביץ: ועדות התעסוקה האלה יושבות בארבעה מוקדים.

<בת חן הורוביץ: אלה ועדות שמתמנות על-ידי שר הביטחון.

<בת חן הורוביץ: את יושבי-ראש הוועדות ממנה שרת המשפטים בהתייעצות עם שר הביטחון.

<בת חן הורוביץ: יושב-ראש הוועדה הוא מי שכשיר לכהן כשופט שלום.

<בת חן הורוביץ: הוועדות האלה יכולות לתת על-פי חוק צו החזרה לעבודה בהסכמת התובע, לפסוק פיצויים, או שניהם.

<בת חן הורוביץ: הוועדות הן גוף שיפוטי בלתי עצמאי ובלתי תלוי והן אינן כפופות לדיני הראיות ולסדרי דין כלשהם, מה שמייעל את עבודתן.

<בת חן הורוביץ: בהתאם להוראות החוק, חוק חיילים משוחררים (החזרה לעבודה), אין לפטר עובד בשל שירותו במילואים, קריאתו למילואים או שירותו הצפוי.

<בת חן הורוביץ: ניתן לפטר עובד בתקופת שירות המילואים רק אם ניתן לכך היתר על-ידי אותה ועדת תעסוקה.

<בת חן הורוביץ: לעניין שירות מילואים העולה על יומיים רצופים, אין לפטר ללא היתר גם בתקופה של 30 ימים שלאחר תום שירות המילואים.

<בת חן הורוביץ: כמו כן, אין לתת הודעה מוקדמת בתוך אותם 30 ימים.

<בת חן הורוביץ: כיום אנחנו נותנים סיוע משפטי במשרד הביטחון בהתאם לבדיקה פרטנית של כל מקרה ומקרה.

<בת חן הורוביץ: המקרים שבהם נתנו עד היום – ועכשיו אנחנו רוצים להרחיב – הם מקרים של סיוע משפטי בתביעות חיילי מילואים שפוטרו נגד מעסיקיהם.

<בת חן הורוביץ: זה במסגרת אותן ועדות תעסוקה.

<בת חן הורוביץ: נושא נוסף הוא סיוע משפטי בערעור על החלטות של ועדות תעסוקה בפני בית הדין האזורי לעבודה, ופניות אנשי מילואים בגין ביזיון צו של ועדות תעסוקה ופניות ללשכות הוצאה לפועל.

<בת חן הורוביץ: זה במקרה שצו של ועדת התעסוקה לא מבוצע, למשל צו לפיצויים.

<בת חן הורוביץ: לאחר שהתקבלה החלטת ועדת - - -

ניסן סלומינסקי: כשאת אומרת סיוע, למה הכוונה?

ניסן סלומינסקי: שאתם משתתפים בהוצאות שיש לו, או שאתם לוקחים את זה על כתפיכם?

ניסן סלומינסקי: מה המשמעות של סיוע?

<בת חן הורוביץ: משרד הביטחון יוצא במכרז, ועל-פי תנאי המכרז הוא מציע לעורכי דין לתת סיוע משפטי לחיילי מילואים בהתאם לקריטריונים שהוא קובע ובתעריפים שהוא קובע.

<בת חן הורוביץ: אותם עורכי דין שעומדים בתנאי המכרז מתקשרים בהסכם עם משרד הביטחון, שמתעדכן מדי שנה.

ניסן סלומינסקי: משרד הביטחון מממן אותם.

<בת חן הורוביץ: נכון.

ניסן סלומינסקי: זה יפה מאוד.

<בת חן הורוביץ: ברגע שמגיעה פנייה מאיש המילואים, היא מגיעה למוקד המילואים שבאכ"א.

<בת חן הורוביץ: אנחנו מחויבים לבדוק אותה בתוך שלושה ימים.

<בת חן הורוביץ: אנחנו עומדים בזה.

<בת חן הורוביץ: בהנחה שהוא עומד בקריטריונים, הוא מקבל את אותו סיוע בחינם, אנחנו מממנים את זה.

<בת חן הורוביץ: לאחר שהתקבלה החלטת ועדת השרים ישבנו וחשבנו, ואיתרנו צרכים נוספים של חיילי המילואים.

<בת חן הורוביץ: זאת לא רשימה סגורה, כלומר, אנחנו מוכנים להמשיך לדון ולעדכן אם צריך, בהתאם לצורך.

<בת חן הורוביץ: כיום הוחלט להרחיב את הסיוע המשפטי גם במקרים הבאים: ייצוג חייל מילואים במקרה שבו פונה המעסיק לוועדת התעסוקה לצורך קבלת היתר לפיטורים.

<בת חן הורוביץ: אנחנו נעניק לו ייצוג על-ידי עורך דין.

<בת חן הורוביץ: במקרה של השעיה מהעבודה בגין שירות מילואים.

<בת חן הורוביץ: שימו לב – הוא לא פוטר, הוא יושב בבית, תנאי השכר שלו נפגעו, אולי זכויות נוספות.

<בת חן הורוביץ: עד היום לא יכולנו להעניק לו סיוע, אבל מהיום אנחנו כן נעניק לו סיוע משפטי גם במקרה הזה.

<בת חן הורוביץ: הנושא האחרון הוא ייצוג משפטי במהלך שימוע שמתקיים באותה תקופה אסורה של 30 ימים לאחר תום שירות המילואים.

<בת חן הורוביץ: זה מתייחס למי ששירת יומיים רצופים ומעלה.

<בת חן הורוביץ: זאת הרשימה נכון להיום, הרחבנו אותה בהחלט.

<בת חן הורוביץ: כאמור, אנחנו מוכנים לעשות עבודה נוספת ככל שיידרש ולהרחיב.

ניסן סלומינסקי: יפה מאוד.

<אייל בוטון: האם אפשר להציע הצעה בהקשר הזה?

<אייל בוטון: שמי אייל בוטון אני סגן אלוף במילואים, בן 52, משרת שירות מילואים פעיל.

<אייל בוטון: הייתי חמש שנים יושב-ראש ועדת תעסוקה במשרד הביטחון.

<אייל בוטון: אני הייתי מציע להיטיב את הזכויות שמגנות על משרת המילואים בהשוואה לזכויות שניתנות לנשים בהיריון בחוק עבודת נשים.

<אייל בוטון: לעשות את זה אחד לאחד, בדיוק את אותן זכויות, את אותם מועדים, את אותן זכויות.

<אייל בוטון: אני מודה שהנושא הזה של הייצוג המשפטי עובד, החיילים מקבלים ייצוג משפטי מסוים.

<אייל בוטון: הייתי מבטל את התקרה.

<אייל בוטון: היום התקרה להשית קנס על המעסיק היא עד חמש משכורות.

<אייל בוטון: אם זה חייל מילואים פשוט שהוא גם עובד פשוט, הוא יכול לקבל קנס שהוא לא כל כך מרתיע.

<אייל בוטון: הייתי מציע גם לשנות את תנאי העבודה, שזה לא נמצא בחוק היום.

<אייל בוטון: החוק היום נותן חלק מהסעדים, בהשוואה לחוק עבודת נשים, ואני הייתי מציע לעשות השוואה מלאה.

<בת חן הורוביץ: אתה מציע שינוי חקיקה.

<בת חן הורוביץ: החוק הזה הוא חוק ישן מאוד, משנת 1949.

<אייל בוטון: נכון, שינוי חקיקה.

<אייל בוטון: להוסיף ימים שאי-אפשר לפטר.

ניסן סלומינסקי: אני מציע שתרשמו את זה.

ניסן סלומינסקי: לכל המאוחר, בעוד שנה אנחנו ניפגש שוב, אז שכבר יהיו לכם תשובות לזה, אלא אם כן יהיו לכם תשובות לפני כן, אז אנחנו נשמח.

ניסן סלומינסקי: אני אעבור לנושא השלישי – הכרה בניסיון פיקודי במערך המילואים כניסיון ניהולי במשרות בשירות המדינה.

ניסן סלומינסקי: על זה אתה אמרת.

ניסן סלומינסקי: להנחות את נציב שירות המדינה לקבוע כי הודעת נציבות שירות המדינה שעניינה הכרה בניסיון שנרכש בשירות צבאי או בשירות אזרחי לאומי במכרזים תחול בתנאים שיקבע גם לגבי שירות מילואים, לרבות ניסיון פיקודי לפי העניין, ובהתאם להנחיות שיפורסמו על-ידי נציבות שירות המדינה.

ניסן סלומינסקי: ד"ר איריס.

<איריס נחמיה: צהריים טובים.

<איריס נחמיה: אני סמנכ"לית תכנון אסטרטגי ומדיניות בנציבות שירות המדינה.

<איריס נחמיה: קודם כל, אני מברכת על היום.

<איריס נחמיה: נציב שירות המדינה היוצא, מר משה דיין, שסיים את תפקידו לא מכבר, הוא איש מילואים בעצמו שראה לנגד עיניו את החשיבות הגדולה ואת הצורך לחבק את אנשי המילואים כבר בשנת 2008.

<איריס נחמיה: הוא הוציא סט של הטבות לחיילי המילואים.

<איריס נחמיה: אנחנו אחראיים על שירות המדינה, כ-80,000 עובדים.

<איריס נחמיה: כמעט כל הגופים בסקטור הציבורי אימצו חלק מהדברים שאנחנו כתבנו.

<איריס נחמיה: זה ביחס לחיילי מילואים שכבר מכהנים בשירות המדינה.

<איריס נחמיה: בתהליכי בקרה שעשינו מאז שהתחיל הדיון יחד עם סגן שר הביטחון – אני חייבת לציין כאן שהוא עבד יחד אתנו בשיתוף פעולה מלא – גילינו שחלק מהמשרדים לא ממש בקיאים בכל רזי ההטבות שניתנות.

<איריס נחמיה: נכון להיום, אנחנו עוברים יחד עם יחידות משאבי אנוש, נוציא מחדש את ההנחיות ואת ההטבות לטובת אלה שמכהנים.

<איריס נחמיה: לגבי ועדת שרים שבמסגרתה הוחלט על הכרה בניסיון פיקודי כחלק מניסיון ניהולי – אנחנו עובדים יחד עם יועצת הקמל"ר.

<איריס נחמיה: זה ממש מתואם יחד אתה.

<איריס נחמיה: יש כבר טיוטת החלטה איך זה אמור להיות מנוסח מבחינת הניסיון הפיקודי.

<איריס נחמיה: אנחנו מניחים שזה יסתיים לכל היותר בשבועיים הקרובים ואנחנו נוציא הנחייה לכלל המשרדים ביחס לנושא של הניסיון הפיקודי – ניסיון בכלל במילואים, לרבות ניסיון פיקודי.

<איריס נחמיה: אני חייבת לציין שמלווים אותנו – גם עבודה שוטפת יחד עם הקמל"ר, אבל גם חיילי מילואים וחיילות מילואים שמשרתות בתוך שירות המדינה, ואנחנו מקבלים פידבקים שונים.

<איריס נחמיה: כמו שאמרתי, בימים הקרובים אנחנו נוציא את ההנחיות לגבי הנושא.

<אופיר כהן: אם תרצי שיתוף פעולה בעניין הזה, אנחנו נשמח, כי אנחנו חושבים שיש לנו הרבה מה להציע בעניין הזה, בעיקר בקביעת הפרמטרים.

<אופיר כהן: נשמח להיות חלק מהעניין.

<איריס נחמיה: אנחנו יכולים להעביר לכם את הטיוטה, ולראות ביחד לגבי קביעת הימים – אם זה עשרה ימים בשנה, ואיך זה צריך להיות מחושב.

<איריס נחמיה: קיבלנו כל מיני פידבקים שנוגעים לסוג התפקידים שיש, לרמות.

<איריס נחמיה: לא כל ניסיון מוכר.

<איריס נחמיה: כאן אנחנו נשמח לייעוץ נוסף.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, יש כאן דלת פתוחה.

ניסן סלומינסקי: אתם רק תיכנסו כיועצים, כמי שמכיר את זה בפועל.

ניסן סלומינסקי: אדרבא, נוכל לקדם את זה.

ניסן סלומינסקי: בזה מבחינתי, תמו הדברים, אלא אם כן יש בקשות נוספות.

<רועי וולף: מעניין אותי לדעת איך יוגדר ניסיון פיקודי.

<רועי וולף: אני למשל מפקד ביחידה קרבית, עברתי קורס פיקודי לא של קצינים.

<רועי וולף: אני מפקד של מחלקה פיקודית קרבית.

<רועי וולף: זה לא נחשב כניסיון פיקודי?

<איריס נחמיה: אני לא רוצה להיכנס לפרטי פרטים כרגע.

<איריס נחמיה: בעיקרון, אנחנו ביקשנו מהקמל"ר שיעביר אלינו רשימה של תפקידים, דרגות, מה סוג התפקידים שיש, ועל-פיהם אנחנו קובעים את אמות המידה מה זה הכרה בניסיון פיקודי.

<איריס נחמיה: וגם מספר הימים הכולל בסך הכול.

ניסן סלומינסקי: מאחר והם יעמדו בקשר, תשב אתם, ומעבר לנושא של הצבא עצמו, הם כבעלי ניסיון שמשרתים במילואים, תעביר גם להם את השאלה.

<איריס נחמיה: בכל מקרה, כבוד היושב-ראש, יש לנו בשירות המדינה הרבה משרתי ציבור שהם אנשי מילואים פעילים ברמות בכירות מאוד.

<איריס נחמיה: זה לא שאנחנו ישבנו בחדר וגיבשנו לעצמנו את הכללים.

ניסן סלומינסקי: אני שמח, אבל אם יש למישהו הערה, שיגיד אותה ואנחנו נבדוק אותה.

<אייל בוטון: כבוד היושב-ראש, אני הייתי רוצה לנצל את הבמה לעניין אחד קטן, שמתקשר לדברים שחברת הכנסת ברקו אמרה לפני כן.

<אייל בוטון: יש חוק שקוראים לו חוק הארכת מועדים, אני לא יודע כמה מכירים אותו.

<אייל בוטון: זה חוק שהוא די מגעגע.

<אייל בוטון: הוא עולה, יורד, הצעות חוק פה ושם, וזה לא משהו שמיושם בפועל.

<אייל בוטון: המהות של החוק הזה היא שחייל מילואים בזמן תקופת מילואים, ברגע שיש לו חיוב מכוח המדינה לבצע מעשה – לשלם קנס, לשלם מס, להגיש דיווח למס הכנסה, להגיש כתב הגנה לבית משפט, לעשות משהו שהוא מכוח כללים שהמדינה קובעת, לאפשר לו לדחות את המועדים האלה בצורה שתאפשר לו להתגונן, שהוא לא יינזק מעצם שירות המילואים.

<אייל בוטון: החוק הזה נועד לשחרר את חייל המילואים מדאגות היום-יום שלו.

<אייל בוטון: רפרפתי בטלפון – כל הזמן יש הצעות חוק בנושא.

<אייל בוטון: יש חוקים שהתקבלו לתקופה זמנית.

<אייל בוטון: בדרך כלל בכל פעם שיש מבצע, אנחנו בעמותה צריכים לפנות ולהתחנן שיאריכו מועדים בצורה זמנית כי יש עכשיו מבצע בעזה חודשיים ואנשים לא נמצאים בבית חודשיים.

<אייל בוטון: אנחנו מרגישים שזה לא משהו שתומך במשרתי המילואים, ולא נראה לי שזה משהו מהמסובכים שיש לעשות.

<אייל בוטון: רציתי לנצל את הבמה.

ניסן סלומינסקי: אני לא יודע איפה זה נופל – אצלכם, אצל קרן, אצלך.

ניסן סלומינסקי: איריס?

<איריס נחמיה: אצלנו בדחיית מכרזים אנחנו כן פועלים לפי זה.

ניסן סלומינסקי: כן פועלים לפי זה?

איילת נחמיאס ורבין: כן.

איילת נחמיאס ורבין: אנחנו דוחים מכרזים לטובת אנשים שנמצאים במילואים.

ניסן סלומינסקי: קנסות?

ניסן סלומינסקי: נניח שהוא קיבל קנס?

איילת נחמיאס ורבין: לא, זה לא קשור אלינו, קנס.

ניסן סלומינסקי: אני שואל מי כן מטפל בנושא קנס שיש לו תאריך מסוים והאיש במילואים?

ניסן סלומינסקי: הוא לא רק התגייס יום לפני כן, אלא הוא כבר שבועיים במילואים כך שהוא לא יכול לעמוד בתאריך הזה.

<אורטל יוחפז: החוק הזה דורש הכרזה.

<אורטל יוחפז: מרגע שבוצעה הכרזה, זה חל על כולם.

<אורטל יוחפז: אני אורטל מהפרקליטות הצבאית.

ניסן סלומינסקי: תסבירי לי למה הכוונה הכרזה וחלה על כולם.

<אורטל יוחפז: נדרשת הכרזה, למיטב זיכרוני, של שר הביטחון.

<אורטל יוחפז: מרגע שהגורם המוסמך הכריז שיש מצב חירום, מה שקורה הוא שהחוק הזה נכנס - - -

ניסן סלומינסקי: לא, אני לא מדבר על חירום.

ניסן סלומינסקי: הוא דיבר על משהו אחר, אם אני הבנתי.

<אייל בוטון: כן.

<אייל בוטון: להרחיב את זה גם לא על מצב חירום.

ניסן סלומינסקי: זה מה שאני אומר.

ניסן סלומינסקי: הוא דיבר על זה שאדם יוצא למילואים.

ניסן סלומינסקי: נניח שהוא קיבל קנס חניה שצריך לשלם אותו בתוך 30 יום, שמתוכם בשבועיים האחרונים הוא נמצא במילואים והוא לא יכול לשלם את זה.

ניסן סלומינסקי: הוא נמצא אי-שם, והראש שלו בכלל לא בכיוון הזה.

ניסן סלומינסקי: וכשהוא יחזור הביתה, הוא כבר יקבל כפל – 100 שקל יקפצו ל-200 ואחר-כך ל-800, ראיתי לאחרונה.

ניסן סלומינסקי: השאלה שהוא שואל – תאריכים מהסוג הזה, שנופלים בזמן שהוא נמצא במילואים, אם אפשר לנטרל לו את התקופה הזו ולקבל ארכה בימים כאותם ימים שהוא היה במילואים.

<אורטל יוחפז: כשמדובר בימים שעליהם אתה יודע מראש, משום שלא היה מצב חירום, צווי 8 וכולם הוקפצו, זה משהו שאדם אמור לתכנן את עצמו.

<אורטל יוחפז: המדינה לא יכולה לקחת אחריות על כל העניינים מהסוג הזה.

<אורטל יוחפז: כשמדובר על מצב חירום ואדם מוקפץ מרגע לרגע, זה מצב אחר, וזה המצב שעליו מדבר החוק.

ניסן סלומינסקי: לא, זה סיפור נפרד.

ניסן סלומינסקי: על זה אני לא מדבר.

<אורטל יוחפז: זה המצב שעליו מדבר החוק.

<אורטל יוחפז: החוק מוכוון למקרים שבהם אדם לא יכול לתכנן את צעדיו משום שקראו לו מעכשיו לעכשיו.

ניסן סלומינסקי: ואם הוא קיבל את הדרישה לשלם את הקנס והוא במילואים, וגם בתאריך שהוא פג תוקף הוא עדיין במילואים?

ניסן סלומינסקי: הוא קיבל שהוא צריך לשלם נניח בתוך 30 יום – סתם אני אומר – והוא 40 יום במילואים, כך שכל התקופה שיש לו הוא במילואים.

<אסף פרידמן: לפי החוק היום אין לו הגנה.

ניסן סלומינסקי: אין לו הגנה.

ניסן סלומינסקי: אז הבקשה פה, לפי מה שאני מבין, במקרים מן הסוג הזה, שתהיה לו איזושהי הגנה, או שישלחו אותו מהמילואים לחופשה כדי שישלם את הקנס.

ניסן סלומינסקי: זו גם יכולה להיות אלטרנטיבה.

<אופיר כהן: רוב הסיכויים שהוא לא ידע על הקנס.

ניסן סלומינסקי: אני יודע, אני צוחק.

ניסן סלומינסקי: הוא לא ידע, הראש שלו גם לא בזה, וגם לא ישלחו אותו לחופשה.

<קרן רבי: אני רוצה לציין, ברשותך, עוד משהו שקשור לזמן חירום.

<קרן רבי: עוד משהו שאישרנו במשרד, לגבי אותם בעלי מקצוע שצריכים להיבחן, אם אלו רואי חשבון, אם זה שמאים, והם נקראו, לא עלינו, לצו 8, יהיה עבורם מועד מיוחד.

ניסן סלומינסקי: ואם לא צו 8, אם זה צו מילואים רגיל אבל זה נופל לו בתאריך?

<קרן רבי: אנחנו התייחסנו למצב החירום.

ניסן סלומינסקי: אני אשאל כבר – אנחנו מתחילים לפתח עוד דברים.

ניסן סלומינסקי: סטודנט שלקחו אותו למילואים ויש לו באמצע התקופה הזאת בחינה, הוא מקבל מועד מיוחד?

ניסן סלומינסקי: חוץ מבאר שבע, ששם שמעתי - - -

<קריאה: הוא מקבל.

ניסן סלומינסקי: הוא מקבל.

<אופיר כהן: יש מועד ג' לכולם.

ניסן סלומינסקי: הוא מקבל.

ניסן סלומינסקי: ניקח מה שאת אומרת, גם כן, אותו דבר.

<קרן רבי: אתה אומר בואו נרחיב את זה גם לא למצב חירום.

ניסן סלומינסקי: לא למצב חירום, כן.

<קרן רבי: אוקיי, אני רושמת לעצמי לבחון את המשמעויות.

<מיטל ביטן: יש לציין בהקשר הזה שתקופת שירות מילואים חוקית שחייל המילואים מחויב להתייצב – לא מדובר על משך של 40 יום.

<מיטל ביטן: בשנה מותר לחייל מילואים לבצע עד 42 יום, אבל לא ברצף.

<מיטל ביטן: גם זה משהו שצריך לקחת בחשבון.

<מיטל ביטן: לצורך העניין, חייל מילואים יכול להתנדב גם ל-120 יום בשנה.

ניסן סלומינסקי: 20 יום ברצף זה אפשרי מבחינת החוק?

<מיטל ביטן: כן.

ניסן סלומינסקי: נופל לו ב-20 יום האלה תאריך מסוים.

<אורטל יוחפז: אבל זה משהו שהוא יכול היה לדעת מראש.

ניסן סלומינסקי: מה זה יעזור לו?

ניסן סלומינסקי: נניח שהוא מוזמן לריאיון לקבלת עבודה, תאריך לבחינה, בתאריך מסוים – הוא יכול לדחות את המילואים או לדחות את התאריך אם זה נופל באמצע.

<אורטל יוחפז: ראיונות לא נוגעים בכלל לחוק הארכת מועדים.

<אורטל יוחפז: מדובר על תשלום של קנסות, אגרות, עניינים מהסוג הזה.

<אורטל יוחפז: כשחייל המילואים יודע שהוא מזומן חודש וחצי - - -

ניסן סלומינסקי: קרן העלתה דבר נוסף, שאם תאריך חשוב נופל באמצע שהוא במילואים – הוא יודע שהוא יוצא למילואים, אבל הוא פיון קטן בקביעת התאריך.

ניסן סלומינסקי: נניח בחינת לשכת עורכי הדין.

ניסן סלומינסקי: בחינה ידועה של לשכת עורכי הדין בתאריך מסוים, ובתאריך הזה הוא במילואים.

<מיטל ביטן: לזה יש התייחסות מפורשת בהחלטת ממשלה.

<מיטל ביטן: זה משהו שצריך לתת עליו את הדעת ולהסדיר.

ניסן סלומינסקי: מה זה נקרא להסדיר?

ניסן סלומינסקי: להסדיר, הכוונה שהוא לא יצא למילואים, או שהוא לא יעשה את הבחינה?

<מיטל ביטן: זה אכן רק לשעת חירום.

ניסן סלומינסקי: היא אמרה שעת חירום.

ניסן סלומינסקי: אנחנו רוצים לדעת לא בשעת חירום.

ניסן סלומינסקי: מצב רגיל – הנה, הייתה בחינה של לשכת עורכי הדין.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שמתוך 3,000 ומשהו שהלכו להיבחן היו כמה שהיה להם שירות מילואים והם לא יכולים.

ניסן סלומינסקי: אני לא מדבר רק על כך שהוא לא יכול ללמוד לזה, הוא לא יכול להופיע פיזית כי הוא במילואים.

ניסן סלומינסקי: מה עושים אז?

ניסן סלומינסקי: יש התייחסות?

ניסן סלומינסקי: הוא מקבל שחרור מהמילואים?

ניסן סלומינסקי: הוא מקבל בחינה מיוחדת?

ניסן סלומינסקי: צריכה להיות התייחסות מיוחדת, האיש נפגע.

ניסן סלומינסקי: אין לו מה לעשות – או לברוח מהמילואים כי הוא לא יכול לפספס את הבחינה הזו.

<מיטל ביטן: אני חושבת שעל השאלה הזאת צריכים לענות שני גורמים.

<מיטל ביטן: הוא כן יכול לפנות לצבא ולהגיש בקשות וכולי.

<מיטל ביטן: מצד שני, כמו שדנו בהחלטת הממשלה ודיברנו על מועדים מיוחדים לשעת חירום, אני חושבת שנכון שגם אותם הגופים יבואו וידברו, בדיוק כמו המל"ג, שיש מועדי ג'.

<מיטל ביטן: נכון יהיה לשמוע את עמדתם.

ניסן סלומינסקי: יכול להיות שבאחת הישיבות עלה הנושא של המל"ג, ואחרי שנה תיקנו את זה.

ניסן סלומינסקי: אז גם בנושא הזה, לשנה הבאה, אם ירצה ה', אולי לפני כן, מי ששייך לזה, שיחשבו על זה וייתנו גם לזה פתרונות.

ניסן סלומינסקי: בסדר?

<אייל בוטון: אני רוצה להוסיף מילה לעמדה שאתה אמרת.

ניסן סלומינסקי: ב-12:00 אני מתחיל ישיבה אחרת.

ניסן סלומינסקי: אז נפסיק את זה עכשיו כי אני רואה שהאנשים של ישיבה הבאה מחכים.

ניסן סלומינסקי: הם מחכים בחוץ וזו ישיבה לא פשוטה.

ניסן סלומינסקי: אני רוצה להודות לכולם.

ניסן סלומינסקי: קודם כל, הנושא של מילואים, כמו שאמרתי בפתיחה, אצלי זה פשיטא – הלוואי ונגיע לשלב שכבר לא צריכים מילואים, אבל כל עוד צריכים, זה דבר שצריך להיות טבוע בכולנו.

ניסן סלומינסקי: בכל אופן, אנחנו מוקירים ומעריכים כי אנחנו יודעים שלא כולם, לצערנו, מתגייסים.

ניסן סלומינסקי: גם מזה לא כולם יוצאים למילואים, בטח שלא למילואים פעילים, אז ודאי שצריכים לנסות לעזור ולסייע.

ניסן סלומינסקי: שמענו כאן תשובות טובות לאותם נושאים שהעלינו.

ניסן סלומינסקי: אני מודה למשרד המשפטים, לנציבות, לצבא, למשרד הביטחון, בכל הנושאים האלו.

ניסן סלומינסקי: אבל יש עוד דברים.

ניסן סלומינסקי: אתם תיקחו על עצמכם, כמו שבאתם לפה, לחשוב על עוד דברים, לעמוד אתם בקשר, אם זה הנציבות, אם זה משרד המשפטים עם קרן, ואם זה אתם, בנושאים שעולים ולנסות לקדם כמה שאנחנו יכולים לעזור בעניין.

ניסן סלומינסקי: תודה.

ניסן סלומינסקי: הישיבה נעולה.