ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 441, 2017-07-04 12:30

זאב בנימין בגין: שלום לכולם.

זאב בנימין בגין: את הדיון הזה יזמה חברת הכנסת עאידה תומא סלימאן במסגרת היום המיוחד המוקדש בכנסת לסכנת הגזענות.

זאב בנימין בגין: אני לא רוצה להכביר מילים בחשיבות הנושא.

זאב בנימין בגין: הממשלה נקטה פעולה לפני שנים אחדות בכך שהקימה את ועדת פלמור, ועדה בראשותה של המנהלת הכללית של משרד המשפטים אשר הרחיבה מעט את נושא הדיון בוועדה, מעבר לקבלה המקורית, מה שבדיעבד היה מבורך.

זאב בנימין בגין: אנחנו כמובן חייבים לעקוב אחר יישום מסקנות הוועדה.

זאב בנימין בגין: אני מקדם בברכה את חברת הכנסת עאידה תומא סולימאן יושבת-ראש וועדה לקידום מעמד האישה, בבקשה.

עאידה תומא סלימאן: אני מודה לך אדוני היושב-ראש וגם ליושב-ראש הוועדה דוד אמסלם ולצוות הוועדה שנענו מיד בחיוב כאשר הודעתי שיש יום מיוחד נגד גזענות שיזמתי בכנסת.

עאידה תומא סלימאן: זה דיון חשוב ביותר, אם מדובר בשדולה נגד גזענות שאני מובילה, עם חברת הכנסת מיכל בירן, אז גזענות היא גזענות ולא חשוב נגד מי היא מכוונת.

עאידה תומא סלימאן: לצערי הרב בחברה הערבית ובחברה הישראלית באופן כללי אנחנו רואים בשנים האחרונות התדרדרות מאוד משמעותית בשיח ולא רק בשיח אלא גם במעשים גזעניים שמכוונים נגד אוכלוסיות שונות.

עאידה תומא סלימאן: המטרה הראשונה היא בדרך-כלל האוכלוסייה הערבית כי היא מסמלת כנראה את האחר, השונה לגמרי ויש הסתה מתמידה נגדה, אבל גם נגד קבוצות אחרות.

עאידה תומא סלימאן: צפינו בשנים האחרונות גם בתנועה מחאה רצינית של יוצאי אתיופיה נגד מעשי הגזענות שהיו נגדם.

עאידה תומא סלימאן: אני עדיין זוכרת שדברתי במליאה אחרי ההפגנות שהיו, אמרתי שלא ראיתי מחאה כל-כך חזקה והשוויתי עם המחאות של האוכלוסייה הערבית ואמרתי שאפילו במקרה הזה וטוב שזה היה כך, היחס של המשטרה היה שונה.

עאידה תומא סלימאן: אם האוכלוסייה הערבית הייתה מוחה בצורה כזו בזמנו, אני לא יודעת אם זה לא היה מסתיים במרחץ דמים.

עאידה תומא סלימאן: טוב שהקימו ועדה לטפל בנושא.

עאידה תומא סלימאן: אני יודעת שההמלצות הן המלצות חשובות.

עאידה תומא סלימאן: השאלה איך מיישמים את ההמלצות האלה והאם תהיה לממשלה את היכולת לראות מעבר ליוצאי אתיופיה.

עאידה תומא סלימאן: לקחת את ההמלצות האלה ולחשוב איך אפשר ללמוד מהם וליישם כלפי האוכלוסייה הערבית והגזענות שסובלת ממנה האוכלוסייה הערבית.

עאידה תומא סלימאן: אוכלוסייה שכבר קיימת מלפני קום המדינה, אולי הגיע הזמן לחשוב איך להתמודד עם הגזענות נגדה.

מסעוד גנאים: ועדת פלמור מתייחסת רק לאתיופים?

עאידה תומא סלימאן: היא באופן מיוחד ליוצאי אתיופיה, אבל לדעתי כל מי שיש לו שכל בראש, אם היא כבר - - -

זאב בנימין בגין: אמרתי קודם שתשומת הלב שלה הורחבה.

עאידה תומא סלימאן: השאלה איך?

עאידה תומא סלימאן: הוועדה הרחיבה את תשומת הלב, השאלה היא ביישום.

עאידה תומא סלימאן: האם גם היישום יהיה בראיה יותר רחבה.

זאב בנימין בגין: תודה רבה.

זאב בנימין בגין: אחת ההתפתחויות החשובות והמעשיות כתוצאה מהוועדה הזו היא הקמת מטה פקידותי לצורך המאבק, שצריך להיות מתמיד ומפורט בתופעה הקשה הזו ואשר בתחילת הישיבה הגדרתי כסכנה לחברה.

זאב בנימין בגין: נמצאים אתנו עורך-דין נדאל עותמאן, מנהל המטה למאבק בגזענות בבקשה וקובי זנה, ראש היחידה המשרדית, קובי בבקשה.

<קובי זנה: תודה רבה על קיום הדיון הזה.

<קובי זנה: מכיוון שנשאלה שאלה שמצריכה תשובה כבר בשלב ראשוני, אני אתייחס לזה.

<קובי זנה: לא אכביר מילים לגבי הוועדה הבין-משרדית למיגור הגזענות נגד יוצאי אתיופיה.

<קובי זנה: היא מוכרת, 53 ההמלצות שלה הן תוצאה של המחאה שהייתה אז ואני מוניתי על-ידי ועדת בוחנים בפברואר השנה לעמוד בראש היחידה לציון המאבק בגזענות.

<קובי זנה: אני מחלק את הנושא לשני חלקים, ברמת הוועדה, אכן כל הנושא התמקד בטענות רבות ומגוונים שעלו וההתמקדות הייתה בעניין של יוצאי אתיופיה.

<קובי זנה: אבל אחת ההחלטות החשובות ומבחינתי היא גם משנה מציאות, היא הקמה של יחידה ממשלתית לטיפול במאבק בגזענות בכל סוגי מופעי הגזענות, מתוך הנחה מאוד ברורה שגזענות היא גזענות היא גזענות.

<קובי זנה: מאז שהתחלתי את התפקיד, מעבר לכך שאיבדתי הרבה משקל, אני עוסק מצד אחד בהקמה של המנגנון לטיפול בתלונות ובהקמה של מסגרת העבודה, תפיסת הפעילות הזו, כי ברור לכולנו שלא מדברים על עניין טכני, יש הרבה עניין מהותי , שינויי תפיסה ושינויי חשיבה וויתור על עולם ערכים ועל פרקטיקות שקיימות וזה אחד האתגרים הגדולים שאני עובד עליהם.

<קובי זנה: בנוסף לכך, תוך כדי המינוי לטפל בתלונות שמגיעות ליחידה, אומר שעוד לא פרסמנו את כל אמצעי הקשר שלנו ואני מקבל תלונות מגוונות מכל סוגי האוכלוסייה בכל התחומים.

<קובי זנה: היחידה מטפלת בראש ובראשונה בגזענות הממסדית.

<קובי זנה: מופעי גזענות או התנהלות שיש בה אפליה על רקע מוצא או כל רקע אחר שגורם לאפליה של משרדי הממשלה מתוך אמון מאוד ברור שהממשלה והממסד צריכים להיות הדוגמה בנושא הזה ולהוביל את ההליך.

<קובי זנה: המנדט שלי בעיקר זה כאמור גזענות ממסדית אבל בתפיסת החזון שלי אני מתייחס לביעור תופעות הגזענות במרחב הציבורי.

<קובי זנה: אני מאמין שלכל אדם וכל אזרח יש את הזכות להתהלך באופן חופשי ולצרוך ולקבל שירותים באופן שוויוני.

<קובי זנה: יש חקיקה מגוונת ויש בחקיקה גם כלים כאלה ואחרים, חלקם אזרחיים, חלקם פליליים.

<קובי זנה: החלק הפלילי לא נאכף, אני מקווה שזה ישתנה, גם חוק איסור אפליה בשירותים ומוצרים וגם חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.

<קובי זנה: כראש היחידה והצוות, שאנחנו נמצאים בתהליך הקמתו, אנחנו מנסים לחשוב על שינוי מהותי, שינוי מבני, שינוי שיגרום לכל משרד ומשרד להבין שזה האינטרס שלו כי ממשלת ישראל לא דנה ברעיון של האם מדובר בגזענות או לא, יש הכרה ויש דרכי פעולה.

<קובי זנה: אשמח להרחיב בהמשך ולענות על שאלות, אני שמח על היום הזה ועל הדיון.

<קובי זנה: אני שמח שאני מוביל את הנושא הזה ואני שמח על השותפים שעם חלקם הגדול כבר נפגשתי והם מכירים אותי.

<קובי זנה: בסופו של דבר הרעיון הוא שנוכל לחיות פה כמה שיותר טוב ושכולם ירגישו שישראל היא הבית של כולנו ולא משנה מה המוצא והרקע שלנו.

זאב בנימין בגין: תודה.

עאידה תומא סלימאן: שאלה על אופן העבודה.

עאידה תומא סלימאן: אמרת שתתעסק גם בתלונות על תופעות של גזענות ממסדית.

עאידה תומא סלימאן: האם אפשר להבין קצת יותר איזה סוג של גזענות ממסדית, מה בדיוק נכנס בתחום הזה כי אני יודעת שחלק מזה נופל גם תחת האחריות של היועץ המשפטי.

עאידה תומא סלימאן: איך אתם עובדים כגוף מול גוף?

<קובי זנה: יש את הנושא הפלילי שהפרקליטות מטפלת בו.

<קובי זנה: כל נושא סוגיית ההסתה ועבירות על מניע גזעני שמשטרת ישראל חוקרת, זה מגיע לפרקליטות וכמי שריכז את הנושא הזה יותר משנתיים בפרקליטות מחוז תל-אביב יודע שמתקבלת החלטה על סמך ראיות, בין אם זה הגשת כתב אישום ובין אם זה לגניזה.

<קובי זנה: מעבר לכך שאני בקשר עם היועץ המשפטי לממשלה ועם הצוות שמטפל בנושא הזה כי החלטת הממשלה בנושא של דו"ח פלמור מתייחס גם להחלטות שצריכות להתבצע על-ידי היועץ המשפטי לממשלה פרקליט המדינה וגורמים נוספים נורמטיביים, צריך להתוות מדיניות נורמטיבית וגם מדיניות ברורה איך מטפלים בגזענות.

<קובי זנה: יש את המחלקה לתפקידים מיוחדים, שהיא אחראית לנושא העבירות הפליליות ממניעים גזעניים, בין אם זה עבירות ביטוי או עבירות אלימות.

<קובי זנה: יש את הנושא של חוק איסור אפליה בשירותים וחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, שיש שם סעיפים עונשיים פליליים, שאפשר להעמיד לדין פלילי, שזה לצערי לא מיושם.

<קובי זנה: החשיבות שלי בנושא זה לקחת את כל הנושאים שיכולים להוות בשלב הזה, בהתחלה של היישום, לחקור, להגיש כתב אישום, לא לוותר בקלות ולקבוע מדיניות שאומרת שצריכים לנהוג פה בשני אופנים, מצד אחד לעודד ולהשפיע על התפיסות ומצד שני צריך להיות לזה מחיר וצריכים לשלם.

<קובי זנה: גזענות ממסדית זה למשל כשיש תלונה של עובד שלא התקבל לעבודה בגלל המוצא שלו.

<קובי זנה: או עובד שהתקבל לעבודה ומתנכלים לו על רקע המוצא שלו.

<קובי זנה: אלה נושאים שאנחנו מטפלים בהם.

עאידה תומא סלימאן: איך מטפלים ואיך זה עובד מול הנציבות לשוויון להזדמנויות למשל?

עאידה תומא סלימאן: איפה הסמכויות?

<קובי זנה: ככה זה עובד.

<קובי זנה: אחת המסקנות שעלו מתוך הדו"ח זה שאין גורם מתחלל מסנכרן של כל הגורמים הממשלתיים או הלא ממשלתיים, בעיקר הממשלתיים הציבוריים, שאמורים לטפל בנושא הזה.

<קובי זנה: לצורך העניין, כשיש אפליה בתעסוקה, אני יוצר קשר עם מרים - - - ומעביר לה את הטיפול.

<קובי זנה: אני בודק אם יש קשר בין אותו נפגע לצורך העניין לבין מרים בטיפול מסוים.

<קובי זנה: אני עוקב אחרי הטיפול הזה, יוצר קשר גם עם המתלונן ומוודא שהוא אכן מקבל טיפול ולא שיקרה מצב שהוא נופל בין הכיסאות או שהטיפול נסגר והוא לא יודע.

<קובי זנה: אני עובד גם מול הנציבות, גם מול הסנגוריה, גם מול הסיוע הציבורי וגם מול ארגונים חברתיים שאני מקבל מהם את הפידבקים במקומות בהם יש אירוע לא מטופל.

עאידה תומא סלימאן: אתם כמו רשות מתחללת?

<קובי זנה: בדיוק.

<קובי זנה: אני ראש היחידה לתיאום במאבק.

<קובי זנה: אני מתאם וגורם לכך ששום דבר לא ייפול בין הכיסאות, הן ברמת המדיניות והן ברמת הטיפול הפרטני בתלונות.

זאב בנימין בגין: כמה תלונות מתקבלות?

<קובי זנה: התחלתי לומר שעוד בלי שפרסמנו את אמצעי הקשר, יש אמצעים מגוונים שיפורסמו בקרוב, הגיעו אלינו כ-12 תלונות מגוונות, של יוצאי אתיופיה, אזרחים ערביי ישראל וגם של חרדים.

<קובי זנה: המגוון של הביטוי הגזעני, שאדם לא מקבל שירות או לא מקבל התייחסות שווה בגלל איך שהוא נראה או בגלל המוצא שלו, הוא מגוון ולא מצטמצם רק לקבוצה זו או אחרת.

זאב בנימין בגין: מתי תפרסמו את מצעי הקשר האלה?

<קובי זנה: אנחנו נמצאים בשלבים של איוש המתקנים ביחידה.

<קובי זנה: אנחנו מקווים שכבר במהלך חודש יולי נוציא הודעה לציבור לגבי כל מצעי הקשר.

עאידה תומא סלימאן: יהיו עובדים ערבים?

<קובי זנה: פרסמנו מכרזים, עוד לא בחרנו, היה מכרז פנימי שיצא למכרז חיצוני.

<קובי זנה: הרעיון בתפיסה שלי לפחות, שהיחידה הזו תהיה מגוונות כדי שתוכל לתת ביטוי לכל הרקעים.

<קובי זנה: היחידה תמנה סך הכול חמישה תקנים, אבל זה נמצא בתפיסה שלי לפחות, כמי שעומד בראש היחידה, כדי שנוכל לתת טיפול בנושאים הברורים שמצריכים טיפול.

<קובי זנה: יצאו מכרזים, אנחנו מחכים לאיוש התקנים ואני מקווה שזה יהיה קרוב.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: מר עותמאן בבקשה.

<נדאל עותמאן: תודה.

<נדאל עותמאן: עורך-דין נדאל עותמאן, מנהל המטה למאבק בגזענות בישראל, שזה קואליציית ארגונים מכל הקהילות בארץ.

<נדאל עותמאן: הגשת דו"ח פלמור עם ההמלצות שלו שהגיע לוועדה, היה תקדים בישראל.

<נדאל עותמאן: זה דו"ח חשוב מאוד, שההמלצות שבו, אם ייושמו אפילו בחלקן, יתרמו לשנוי התמונה הכללית הקיימת.

<נדאל עותמאן: לא רק בעניין יוצאי אתיופיה והגזענות שמופנית כליהם אלא כלפי נפגעי גזענות בכלל, גם מקרב הציבור הערבי.

<נדאל עותמאן: יש לכולנו עניין שהדו"ח הזה ייושם והמלצותיו ייושמו.

<נדאל עותמאן: הממשלה אכן אשררה את הדו"ח בזמנו, אני זוכר את הדיונים סביב ולפני הגשת הדו"ח את התנגדות המשטרה להמלצות שמתייחסות לעבודת המשטרה.

<נדאל עותמאן: מתוך הדו"ח היו המלצות חשובות מאוד שמתייחסות ומכוונות למשטרה והמשטרה הצהירה שהם מתנגדים.

זאב בנימין בגין: אבל הוועדה הגיע לנוסח.

<עו"ד נדאל עותמאן: אני לא יודע, אבל לכן חשוב לנו לשמוע - - -

זאב בנימין בגין: כך אני זוכר.

זאב בנימין בגין: היה מאמץ נוסף ואני חושב שהגיעו לנוסח.

<עו"ד נדאל עותמאן: חשוב לנו היום בדיון הזה לשמוע את נציגי המשטרה והאם המשטרה מתחילה ליישם או לבדוק את יישום המלצות הדו"ח ככל שהן מתייחסות לעבודה שלה בטיפול באלימות על רקע גזעני כנגד קהילות שונות שיביאו להפחתת או מיגור האלימות המשטרתית כנגד יוצאי אתיופיה, אזרחים ערבים ואחרים.

<עו"ד נדאל עותמאן: ישבנו בשבוע שעבר עם קובי, כנציגי המטה למאבק בגזענות.

<עו"ד נדאל עותמאן: יש חשיבות גבוהה לזה שכולנו ננסה לתת נפח לעבודה של הצוות שקובי מוביל בתוך משרד המשפטים כיחידה.

<עו"ד נדאל עותמאן: יש לוועדת הפנים ולוועדות אחרות חשיבות להביא את קובי ואת היחידה לדיווחים בתוך הוועדות על מנת לבדוק האם מתקדמים בעבודה שלהם ואני מאמין שיתקדמו כי אני יודע שיש רצון טוב אצל האנשים שנמצאים שם אבל זה לא מספיק, הרצון הטוב צריך להיות מגובה מצד אנשים מקבלי החלטות.

<עו"ד נדאל עותמאן: אם היחידה הזאת תישאר עם התקציב שיש לה היום עם חמישה תקנים, היא לא תספיק לעשות כלום.

<עו"ד נדאל עותמאן: לכן אני מציע לוועדה ואחת ההמלצות שיצאו מהוועדה היום, לבדוק מה התקציב שיוקצה ליחידה הזו על מנת לאפשר לה לפעול כפי שצריך ושתהיה אפקטיבית ובדיון מעקב שיוכל להיקבע לעוד חצי שנה ואולי פחות, לבדוק האם הממשלה בתקציב השנתי בשנה הבאה תעלה את התקציב הזה ותביא אותו למקום היחידה תוכל לעשות את תפקידה נאמנה כפי שצריך, על מנת ליצור שינוי במדינה.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: אנחנו רואים חשיבות בשאלה הזאת.

זאב בנימין בגין: הבנתי מהדובר הקודם, ראש היחידה, שמדובר בגזענות ממסדית.

זאב בנימין בגין: גזענות ממסדית על-פי הבנתי לעיתים קרובות לא תגיע לאותה פינה שדורשת התערבות משטרתית ותהיה גובלת או אפילו תהיה פלילית כשלעצמה.

זאב בנימין בגין: לדעתי הבעיה יותר רחבה ויותר עמוקה ולכן זו דורשת מאמץ רב אפילו יותר מהממשלה.

זאב בנימין בגין: המשטרה היא ארגון היררכי משמעתי, יש לה דרכים לטפל כשמסבים את תשומת לב המטה לבעיה.

זאב בנימין בגין: לעומת זאת, ממה שאני מבין בביטוי גזענות ממסדית, במדיה רבה היא סמויה מן העין, לעיתים אפילו אנשים לא ירגישו שהם נוקטים בעמדה גזענית, ככה הם רגילים לדבר, ככה הם רגילים לנהוג.

זאב בנימין בגין: לכן חלק גדול מהעבודה הוא באיתור הבעייתיות ובחשיפתה.

זאב בנימין בגין: חלק גדול ועניין מכריע הוא העניין החינוכי.

זאב בנימין בגין: יש פה נציגה של משרד החינוך, אני מדבר על אותם גילויים שאנחנו רגילים אליהם ונמצאים בממסד במשרד זה או אחר, תקבלו על זה תלונות והם יחשפו ויעלו במשך הזמן.

<אסתר אדרי: אתי אדרי, רפרנטית של המטה לחינוך אזרחי וחיים משותפים במחוז תל-אביב.

<אסתר אדרי: אני הנציגה של משרד החינוך.

<אסתר אדרי: קודם כל זה דו"ח מאוד חשוב ומכונן מבחינתנו.

<אסתר אדרי: משרד החינוך התחיל ליישם את הדו"ח ולא המתין לתקציבים ולתקנות.

<אסתר אדרי: למעשה, התחלת היישום מתוך הקיים בתוך המערכת מתוך ביצוע של התאמות.

<אסתר אדרי: חינוך לסבלנות והמאבק בגזענות נמצא בעדיפות עליונה במערכת החינוך.

<אסתר אדרי: בתכנית עבודה האסטרטגית של משרד החינוך לשנים ע"ז-ע"ט שולב נושא התמודדות עם גזענות כחלק מיעדי המשרד.

<אסתר אדרי: יש לנו מטרות ויעדים שמטרתם לחזק את החינוך לערכים יהודיים ציוניים ודמוקרטיים תוך פיתוח תכניות הטמעה של תכנים ותכניות בונות זהות.

<אסתר אדרי: בונות זהות זה יהודי דמוקרטי ציוני וייחודי לכל מגזר.

<אסתר אדרי: אנחנו מכניסים לכל מגזר ועושים את זה.

מסעוד גנאים: זה כבר גזענות, סליחה על הביטוי.

מסעוד גנאים: עצם ההגדרה הזאת זה גזענות.

<אסתר אדרי: זכותך לחשוב כך, אני חושבת שלא.

<אסתר אדרי: אנחנו מנסים לטפח אקלים מיטבי לחיזוק החוסן והצמיחה האישית ולקידום סובלנות והכלת האחר.

<אסתר אדרי: בשבוע האחרון פורסם המיצ"ב והתמונה החינוכית שכל בית ספר נמדד על-פי רמת הסובלנות.

<אסתר אדרי: יחד עם זה אנחנו צריכים לדעת שכל בית ספר, משרד החינוך מעודד את האוטונומיה הבית ספרית.

<אסתר אדרי: אנחנו נותנים את הקריאה והכיוון, אבל בשטח בית הספר צריך לקחת את היוזמה ולעשות את זה.

<אסתר אדרי: מה עשינו עם ההמלצות בעקבות הדו"ח: במכללת אורנים בנינו הכשרה שמובלת על-ידי נציג מהקהילה האתיופית והכוונה להכשיר לתפקידי ניהול כוללים בבתי ספר לא רק ניהול אלא להיות גם סגנים, רכזים פדגוגיים ועוד מקומות בתוך בית הספר שהם ניהוליים.

עאידה תומא סלימאן: זה כבר גזעני.

<אסתר אדרי: בנוסף לזה משרד החינוך פתח תכנית של "הדרך החדשה" תכנית רב גילאית שמכילה יחידות הוראה שעוסקות בהכרת הקהילה, חזקותיה, מנהגיה ומורשתה.

<אסתר אדרי: יצא חוזר מנכ"לית בנושא הזה שבו כל מנהלי בתי הספר התבקשו לבנות תכנית רב שנתית לעיסוק בנושא ולשלב בכל שנת לימודים מכיתה א'-יב' שתי הוראות הוראה בהתאם לבחירת בית הספר.

<אסתר אדרי: פותחו עשרות יחידות הוראה במגוון תחומי דעת.

<אסתר אדרי: מולדת, חברה, אזרחות, מדעי החברה, היסטוריה וכרע נמצאות עוד תכניות של פיתוח נוספות.

<אסתר אדרי: אנחנו משלבים את זה בתוך תחומי הדעת ורואים בזה דבר לטווח ארוך, זה לא דבר לטווח קצר שתלמידי ישראל צריכים להכיר את כל הקהילות שנמצאות בחברה הישראלית ובמקרה של הקהילה של יוצאי אתיופיה להכיר את הייחוד שלה מצד אחד וגם את מקומה השווה בפסיפס הישראלי מצד שני.

<אסתר אדרי: כחלק מההיערכות המזכירות הפדגוגית להטמעת התכנית הוקמה פלטפורמה אינטרנטית ונכתבו תכניות ברוח הדברים הללו בתחומי דעת לכל הגילאים.

<אסתר אדרי: זה מתחיל בעיקר בבתי ספר יסודיים.

<אסתר אדרי: ביולי 2016 היה יום עיון, יום כנס למורים ובו נחשבה התכנית לכלל צוות המדריכים שבתחומי הדעת שלהם פותחו תכני לימוד המשלבים תחומי דעת שונים עם הקהילות, במטרה להטמיע את הפעילות בשיטת מניפה במחוזות המשרד השונים.

<אסתר אדרי: המטרה בסופו של יום להגיע לקהל היעד שלנו ואלה התלמידים.

<אסתר אדרי: אנחנו רואים בצעד הזה תהליך משמעותי לקידום ערכי סובלנות, אמפתיה, קבלה בקרב ציבור המורים שזה יחלחל כלפי מטה.

<אסתר אדרי: לגבי תכנית מובנית לימודים, יש תכנית "מסובלנות, למניעת גזענות וחיים משותפים" שזה נמצא בפורמלי ובבלתי פורמלי.

<אסתר אדרי: תכנית זו לא מיועדת לטיפול בקהילה ייחודית אלא רואה את התופעה שיש למגר אותה ורואים בציבור המורים והמפקחים קהל יעד מרכזי.

<אסתר אדרי: במסגרת התכנית עשינו מיפוי ערכי הפלורליזם, סובלנות ומניעת גזענות בתכניות הלימודים במגוון רחב של תחומי הדעת.

<אסתר אדרי: גובשו מתווים לפיתוח מקצועי למורים, כאשר שמו דגש על הקניית ידע בצד הבניית תכנית בית ספרית להתמודדות עם גזענות, אם היא מופנית כלפי תלמידים יוצאי אתיופיה, עולים חדשים, או כל אוכלוסייה אחרת.

<אסתר אדרי: השנה עברו לראשונה מורים בשמונה תחומי דעת, פיתוח מקצועי והכשרה בנושא התמודדות עם גזענות.

<אסתר אדרי: הכשרה זו היא חלק מיישום התכנית מסובלנות למניעת גזענות וחיים משותפים.

<אסתר אדרי: השתלמות זו מצטרפת למעל 1,500 שעות השתלמות שמועברות למורים בנושא חינוך לדמוקרטיה ומניעת גזענות באמצעות המטה לחינוך אזרחי וחיים משותפים.

<אסתר אדרי: בנוסף נחשפים מורים במקצועות מולדת חברה, אזרחות והשתלמויות במניעת גזענות.

<אסתר אדרי: בשנה הזו, כ-750 מורים לאזרחות עברו הכשרה בנושא מניעת גזענות וניהול שיח מכבד בכיתה.

<אסתר אדרי: דבר נוסף שאנחנו עושים במסגרת הזו, במסגרת הפדגוגית מוקצות שעות תגבור ליצירה משותפת של בני נוער.

<אסתר אדרי: זה לבני נוער מכלל הקבוצות בחברה הישראלית.

<אסתר אדרי: בתי ספר ומורים שמעוניינים מקצים להם תקציב משמרד החינוך לעבודה משותפת.

<אסתר אדרי: עד כה לא היה קושי לאשר את ההקצאה של בתי ספר שונים שעושים ביחד מיזמים משותפים, למשל בקולנוע.

<אסתר אדרי: זה לא ייחודי לקהילה האתיופית, זו המלצה ולא חובה.

<אסתר אדרי: דבר אחרון, במשרד החינוך יש מינוי של אגף פניות ותלונות, מר שבתאי כהן המנהל שמקבל כל פניה בנושא אפליה ומעביר ליחידה הרלוונטית.

זאב בנימין בגין: שמעתי את הביטוי "קהילות" חוזר מידי פעם.

זאב בנימין בגין: שמעתי הדגשה לגבי יוצאי אתיופיה.

זאב בנימין בגין: החלק הארי כנראה של גזענות בחברה הישראלית מופנה כלפי המיעוט הערבי שמונה אצלנו כחמישית מהאוכלוסייה ולא שמעתי עליהם.

זאב בנימין בגין: אז רק כדי שלא נטעה ולא יהיה פירוש לא נכון, אני לא שמעתי את המילה.

זאב בנימין בגין: מה אנחנו עושים בעניין זה?

זאב בנימין בגין: שאלה נוספת, איך אתם מודדים את ההתקדמות בנושא החשוב הזה?

זאב בנימין בגין: את גם אמרת שבתי ספר המעוניינים בכך אתם מאפשרים, אבל האם אתם ממליצים בפני בתי ספר לקיים מפגשים משותפים?

<אסתר אדרי: אנחנו עושים המון פעילויות עם החברה הערבית.

<אסתר אדרי: אנחנו מאוד מעודדים ונכנסים לבתי ספר, אני חלק מהצוות שעושה את זה, אנחנו נכנסים ומעודדים לפעילות משותפת של בתי ספר.

<אסתר אדרי: זה יכול להיות מיזם קטן או מיזם גדול, כל דבר אנחנו תומכים, מובילים, עוזרים, כמובן רק מבחינת הידע הפדגוגי, לא תקציבים, תקציבים זה לא פה.

<אסתר אדרי: אנחנו מעודדים את זה גם בקרב דתיים וחילוניים, מעודדים עם הקהילה האתיופית וגם עם אוכלוסיות שונות, כל האוכלוסיות, הכול נמצא בפנים.

<אסתר אדרי: לגבי בתי הספר, הם אוטונומיים.

<אסתר אדרי: אנחנו יכולים לשווק, לדבר, להפיץ את הרעיון.

זאב בנימין בגין: את מדברת על בתי הספר הממלכתיים או כלל בתי הספר?

<אסתר אדרי: כלל בתי הספר.

זאב בנימין בגין: תודה רבה.

מסעוד גנאים: אין ספק שהגזענות היא האתגר הכי מסוכן בפני כל חברה, במיוחד חברה שהיא חברה דמוקרטית.

מסעוד גנאים: דבר שני, כדי למגר את הגזענות צריך שלושה דברים: הראשון זה אמירה, כנה וערכית נגד הגזענות.

מסעוד גנאים: דבר שני זה דוגמה ודבר שלישי זה חינוך.

מסעוד גנאים: הייתי מורה וארגנתי ביקורים משותפים לקבוצות תלמידים של ערבים ויהודים.

מסעוד גנאים: במפגשים היו ויכוחים על נכבה, שואה הכול, אבל בסדר, כי הם אותו גיל.

מסעוד גנאים: כשהם הגיעו לישון באכסניה, התלמידים הערבים שמעו את התלמידים היהודים שרים "מוחמד מת" וכל הדברים האלה, אולי גם התלמידים הערבים אומרים דברים כאלה.

מסעוד גנאים: הכוונה בדברי היא להגיד שיש לנו בעיה.

מסעוד גנאים: כל מה שהזכרת אני יודע כמה הוא מיושם ואם הוא מיושם, אני יודע כמה הוא משפיע.

מסעוד גנאים: בגלל האווירה, בגלל שאין דוגמה, בגלל כל מה שמתרחש סביבנו.

מסעוד גנאים: משום שבסוף הפרקטיקה בשטח היא שקובעת.

מסעוד גנאים: לא רק מה שאנחנו לומדים.

מסעוד גנאים: מה שאנחנו לומדים זה חושב, אבל חשוב לחייב.

מסעוד גנאים: למה בתכנית הלימודים לא יחויבו ללמוד על עניין הסובלנות ונגד הגזענות?

מסעוד גנאים: אפשר לארגן ולערוך תכנית לימודים כזו אבל משרד החינוך לא עושים את זה.

מסעוד גנאים: דבר שני אדוני היושב-ראש, כולנו יודעים שהגזענות היא מחלה מדבקת, היא לא עומדת בפתחה של אוכלוסייה זו או אחרת, אלא היא עוברת לכולם.

מסעוד גנאים: כי היסוד הוא אחד.

מסעוד גנאים: אוכלוסייה מסוימת, בן אדם מסוים או קבוצה לאומית מסוימת, או קבוצה מגדרית מסוימת חושבת שהיא עליונה יותר ומגיע לה יותר, הם האדונים והשאר אינם כאלה.

מסעוד גנאים: המסוכן ביותר זה הניצול של הגזענות.

מסעוד גנאים: לא רק למגר אותה.

מסעוד גנאים: לפעמים פוליטיקאים חושבים לנצל את הגזענות.

מסעוד גנאים: הכוונה היא לנצל את מטען השנאה או הסכנה מקבוצה לאומית מסוימת כדי להגיע למטרות פוליטיות.

מסעוד גנאים: היינו עדים לתופעות כאלה מראשי המדינה, מראש הממשלה בבחירות של 2015.

מסעוד גנאים: לכן אני חושב שהגזענות הזו שתיארתי כרגע, צריכה להיות מפורטת.

מסעוד גנאים: כוונתי היא שגילויי הגזענות היום-יומיים של האזרח הפשוט, שחווה אותם באוטובוס או במקום העבודה, לא הרבה מגיעים אליהם, לא הרבה מתמודדים אתם ונותנים פתרון לבן אדם הפשוט הזה או מענישים את הגזען שהתבטא או התנהג באלימות נגד בן קהילה מסוימת או לאום מסוים בגלל שהוא שונה ממנו.

מסעוד גנאים: אנחנו בפני בעיה לא קלה וצריך שילוב של כמה דברים.

מסעוד גנאים: מתחילים בראש הפירמידה עד התחתית.

מסעוד גנאים: בחינוך בבתי הספר יש תפקיד חשוב מאוד.

מסעוד גנאים: אני אומר את ה כי אני מאמין שהחינוך הוא המנוף לשינוי.

מסעוד גנאים: אסיים בשאלה כדי שנציגת משרד החינוך תתייחס, היה דו"ח של המבקר שהיה דו"ח קשה על כישלונה של מערכת החינוך בהתמודדות עם עניין הגזענות בבתי הספר.

מסעוד גנאים: אני רוצה לשאול אם לקחתם בחשבון את המסקנות של המבקר או לא?

<אסתר אדרי: ברור.

<אסתר אדרי: כל מה שאנחנו עושים זה ממסקנות המבקר.

יעל גרמן: קראתי את תמצית ההמלצות ושמעתי איך יישמתם את ההמלצות שלו אחד לאחד.

יעל גרמן: אני רוצה לשאול מספר שאלות, אני מסכימה עם חברי שחינוך זה הדבר הבסיסי ושלחינוך יש השפעה לטווח ארוך.

יעל גרמן: ישנם מספר דברים שניתן לעשות ואומר לך מה מפריע לי.

יעל גרמן: מפריע לי שכאשר מפנים בריש גלי וללא בושה בנות מהעדה האתיופית ולאו דווקא, גם בנות ממוצא תימני ולא נותנים להם להיכנס לבתי ספר מסוימים ושתינו יודעות למה הכוונה, לא ראיתי אפילו פעם אחת שפיטרו את המנהל או המנהלת בגין דבר זה.

יעל גרמן: זה דבר שאם היה נעשה, זה היה אומר את האמירה והיה שווה לפחות חמש שנים מכל מה שסיפרת לנו.

יעל גרמן: הייתי גם רוצה לדעת כמה מורים ומורות מיוצאי העדה האתיופית נמצאים במערכת החינוך והייתי רוצה לדעת גם כמה ערבים וערביות.

יעל גרמן: אנחנו יודעים שבמיוחד מהחברה הערבית הרבה בוחרים במקצוע ההוראה והרבה לא מוצאים לעצמם עבודה.

יעל גרמן: כך שהייתי רוצה לשמוע ממך כמה מנהלים פוטרו בעקבות אפליה בוטה גלויה וחסרת בושה?

<אסתר אדרי: אני אבדוק את זה ואחזיר לך תשובה.

<אסתר אדרי: אני כן יכולה להשיב לך על שילוב מורים ערבים ומורים אתיופים.

<אסתר אדרי: יש תכנית של כמה שנים של שילוב מורים ערבים בבתי ספר יהודים במקצועות אנגלית.

יעל גרמן: כמה?

<אסתר אדרי: אין לי את המספר המלא, אני אבדוק ואמסור.

יעל גרמן: כמה מנהלים - - -

<אסתר אדרי: כשאת מדברת על מורה ששולב, זה מנהל שרוצה אותו.

יעל גרמן: אני שואלת כמה מנהלים ערבים?

<אסתר אדרי: מנהלים ערבים בבתי ספר יהודים?

<אסתר אדרי: אין.

יעל גרמן: וכמה מיוצאי העדה האתיופית?

<אסתר אדרי: אין.

<אסתר אדרי: אבל אנחנו בונים עכשיו קבוצה לכך.

זאב בנימין בגין: באיזה מקצועות?

<אסתר אדרי: אנגלית ומדעים.

<אסתר אדרי: יש מחסור בשניהם ועודף במורים ערבים, אנחנו רוצים לשלב אותם.

זאב בנימין בגין: יש לזה חשיבות רבה מפני שכערבי מלמד ערבית, אצל התלמידים זה נתפס כמהות.

זאב בנימין בגין: כאשר הוא מלמד פיזיקה הוא נבחן על היכולת שלו ולא על המוצא.

<נועה נאמן: גם לחנך כיתה, לא רק מורים מקצועיים.

<אסתר אדרי: הם גם מחנכי כיתות.

זאב בנימין בגין: אזכיר דוגמה נאה, בכל זאת קורים גם דברים חיוביים בהקשר זה, שבין המנהל של בית ספר תיכון "הימלפרב" בירושלים ומנהלת בית הספר בלוד, יש חילופי מנהלים.

זאב בנימין בגין: פעם אחת הוא יורד ללוד מ"הימלפרב" ללוד ללמד אנגלית והמנהלת הערבייה מלוד מלמדת ב"הימלפרב" שזה בית ספר ממלכתי דתי, ספרות עברית.

זאב בנימין בגין: אם היינו יכולים להרבות בדוגמות כאלה זה טוב.

<אסתר אדרי: יש לי דוגמה נוספת, אנחנו עושים לימוד משותף בעיר רמלה של אנגלית של בתי ספר יהודים וערבים ביחד.

<אסתר אדרי: אנחנו מקדמים את הדברים האלה, יש עכשיו מיזם של בתי ספר תאומים שאנחנו מקדמים, בתי ספר שמתחברים אחד לשני ובכל הרבדים פועלים ביחד.

<אסתר אדרי: זה הכרת האחר.

<אורי נרוב: עורך-דין אורי נרוב מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה.

<אורי נרוב: רציתי לשאול את נציגת משרד החינוך אם יש נגיעה בכל התכניות שאת מפרטת, לחינוך הממלכתי דתי ולחינוך החרדי?

<אסתר אדרי: לחינוך הממלכתי דתי, כן וגם לחרדי.

<אסתר אדרי: אני אהיה הגונה ואומר שיש מקומות בהם יותר קל ומקומות בהם יותר קשה.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: את שמוליק פגשתי ב-2012 כשעוד עסקתי בניסיון לקדם דעות לא בלתי גזעניות, שילוב החברה הבדואית במסגרת הממלכתית.

זאב בנימין בגין: הייתה לך ביקורת על הדרך בה הלכנו וזה לגיטימי.

זאב בנימין בגין: אנחנו לומדים גם מביקורת.

זאב בנימין בגין: לפני שנשמע את שתי"ל, חבר הכנסת אבו מערוף בבקשה.

עבדאללה אבו מערוף: תודה על הדיון, דיון חשוב מאוד.

עבדאללה אבו מערוף: אני אומר כמה דברים כלליים שנבין שכל עוד לא ניגע בבעיה עצמה, שהגזענות היא תרבות גזענית של מדיניות.

עבדאללה אבו מערוף: כל השיח שלנו יעשה "דליט" בעוד שבוע או עוד כמה ימים.

עבדאללה אבו מערוף: למה לטמון את הראש בחול?

עבדאללה אבו מערוף: ישנה מדיניות של גזענות.

עבדאללה אבו מערוף: אם נגיד את זה או לא נגיד את זה, זה ישננו.

עבדאללה אבו מערוף: חיכינו להגיד שיש עליה מאתיופיה וחיכינו עד דו"ח פלמור להגיד שיש גזענות?

עבדאללה אבו מערוף: אני אומר את זה בציניות.

עבדאללה אבו מערוף: מה אנחנו מקבלים מדו"ח פלמור?

עבדאללה אבו מערוף: המלצות לדין משמעתי.

עבדאללה אבו מערוף: זו לא בושה?

עבדאללה אבו מערוף: המלצות לדין משמעתי.

עבדאללה אבו מערוף: איך נילחם בגזענות אם לא נילחם במדיניות שישנה?

עבדאללה אבו מערוף: טוב שיש את המטה למאבק בגזענות והמרכז הרפורמי והאגודה לזכויות האזרח.

עבדאללה אבו מערוף: אבל במדינה מתוקנת, שאין בה מדיניות של גזענות, לא צריך את כל הארגונים האלה.

עבדאללה אבו מערוף: ישנה מדיניות של גזענות ובזה צריך להילחם.

עבדאללה אבו מערוף: לא רק בעניין של החינוך, עם כל הכבוד למשרד החינוך.

עבדאללה אבו מערוף: אם עד עכשיו אין למדינה את האמירה הנכונה, האמיצה, נגד תורת המלך, זה אומר דרשני.

עבדאללה אבו מערוף: מספיק להטמין את הראש בחול.

עבדאללה אבו מערוף: יש מדיניות של גזענות וסליחה שאני אומר את זה בנוכחות חבר הכנסת בגין, שאני יודע מה תפיסת העולם שלו ונפל עליו היום לנהל את ועדת הפנים.

זאב בנימין בגין: הנציג היחיד של הקואליציה.

זאב בנימין בגין: מדובר פה על הפקידות, הם לא אחראים על מדיניות.

זאב בנימין בגין: מדיניות זה אצלנו.

עבדאללה אבו מערוף: אני אומר באופן כללי, אני לא מאשים אותם.

עבדאללה אבו מערוף: חובתי להגיד את זה באופן כללי.

עבדאללה אבו מערוף: הייתי רוצה לשמוע כאן אמירה.

עבדאללה אבו מערוף: הדיון התחיל עם המשטרה ועם הדו"ח ועם הבחור שעושה עבודת קודש.

עבדאללה אבו מערוף: אבל זה לא זה.

עבדאללה אבו מערוף: נמשיך לעשות דין משמעתי, אמרה חברת הכנסת גרמן, כמה מנהלים פוטרו מעבודתם?

עבדאללה אבו מערוף: רק אז נדבר על שינוי מדיניות גזענית ואם תבינו אותי או לא תבינו זו בעיה שלכם.

עבדאללה אבו מערוף: מה אחת הסיבות שרבין ז"ל נרצח?

עבדאללה אבו מערוף: שהוא רצה לעשות שלום?

עבדאללה אבו מערוף: לא.

עבדאללה אבו מערוף: הרצח של רבין לדעתי היא לא בגלל הסתה אלא בגלל גזענות, כי הוא רצה לשנות תפיסת עולם במדינה הציונית שקיימת.

עבדאללה אבו מערוף: ראינו את השיח החברתי הפוליטי ב-94, איך שהוא התחיל להשתנות והשיח כלפי האזרחים הערבים השתנה.

עבדאללה אבו מערוף: זו הייתה אחת הסיבות לרצח רבין, לא רק בגלל שהוא רצה לעשות שלום.

עבדאללה אבו מערוף: שלום יהיה עם רבין או בלי רבין, עכשיו או עוד 60 שנה ואני מקווה שיהיה עוד שנה שנתיים.

עבדאללה אבו מערוף: זה יתרום להפחתת הגזענות.

עבדאללה אבו מערוף: צריך לגעת בבעיה עצמה.

עבדאללה אבו מערוף: יש מדיניות של גזענות ואת זה צריך למגר.

עבדאללה אבו מערוף: צריכים להיות חוקים שירתיעו.

עבדאללה אבו מערוף: כל עוד המדיניות לא משתנה, לממשלה, לא לאופוזיציה, אין את האומץ לחוקק חוק.

עבדאללה אבו מערוף: הצעתי חוק לפני חצי שנה בקשר לגזענות, להחמיר את הענישה על אמירות גזעניות והממשלה אמרה לא.

עבדאללה אבו מערוף: בסך הכול חצי שנה נוספת לענישה.

עבדאללה אבו מערוף: אני מקווה שמשרד המשפטים כאן וייתן את דעתו על העניין הפוליטי.

זאב בנימין בגין: תודה חבר הכנסת אבו מערוף, אני מסכים אתך לעיתים קרובות בדברים רבים, אני חושב שאין בעיתיות באכיפה משמעתית.

עבדאללה אבו מערוף: לא מספיק.

זאב בנימין בגין: דברנו אפליה ממסדית שיותר קלה לאיתור ויש בה איתות, כשננקטים אמצעים כשהיא לא עולה לכדי עבירה פלילית.

זאב בנימין בגין: אני גם חולק על ההנחה שהגברת הענישה בדרך-כלל מביאה פירות טובים, ראה דו"ח ועדת דורנר.

זאב בנימין בגין: אבל יש כלים משמעתיים שהם לדעתי מאוד חינוכיים, במיוחד כשהם מתפרסמים.

זאב בנימין בגין: לעונש עצמו אין כל-כך חשיבות.

זאב בנימין בגין: עצם הטיפול הוא זה שחשוב.

זאב בנימין בגין: התחילו רק עכשיו ונראה, אני לא אומר שאין בעיות, אבל לא תמיד הדיבורים וההכרזות שבאים מצד אנשי ציבור הן קואליציה והן באופוזיציה, לא תמיד מועילות.

זאב בנימין בגין: שמוליק משת"יל בבקשה.

זאב בנימין בגין: שתי"ל היא קבוצה שקשורה לקרן החדשה לישראל.

<שמוליק דוד: הדיון שלנו בדו"ח פלמור והדו"ח כשלעצמו מבורך ביותר.

<שמוליק דוד: יש 53 המלצות שבכללן הן ראויות, הן התהוו אחרי חשיבה רבה, אבל הן התקבלו באוגוסט שנה שעברה ואנחנו ביולי של השנה הנוכחית.

<שמוליק דוד: בינתיים יצא דו"ח חמור ביותר של מבקר המדינה שרק נותן רוח גבית לחשיבה שכלולה בדו"ח פלמור, שחיזק מאוד את הצורך בראיה כוללת.

<שמוליק דוד: הרבה תלונות מגיעות והן לא נתפסות בראיה כוללת, הן לא נבחנות בראיה כוללת, הן לא נבדקות.

<שמוליק דוד: אין לזה משמעות בסופו של חשבון.

<שמוליק דוד: מדובר על משרד החינוך, מבקר המדינה מוצא שמשרד החינוך מקבל הרבה תלונות של ילדות וילדים, למשל ממוצא מזרחי, שאינם נכנסים למוסדות מסוימים ואז התלונות האלה נבדקות כל-כך הרבה זמן שבסופו של דבר לפעמים לבדיקה אין ערך, או שהיא לא אפקטיבית או שהיא לא מגיעה לתוצאות, או שהילד כבר ויתר כיוון ששנת הלימודים התחילה.

<שמוליק דוד: גם כאשר הילד מתקבל למוסד חפצו, מתנכלים לו.

<שמוליק דוד: הצורך בדו"ח הזה חיוני.

<שמוליק דוד: המרכז להעצמת האזרח העביר לחבריה כנסת דו"ח מפורט על היישום ובמידה רבה אי היישום של רבות מהמלצות של הדו"ח.

<שמוליק דוד: הדבר המרכזי שכדאי שהוועדה הזאת תשים את אצבעה עליו, הוא שהדברים אינם זזים במהירות הנכונה.

<שמוליק דוד: למשל מדברים על מינוי של חצי משרה של ממונה למאבק בגזענות בכל אחד ממשרדי הממשלה.

<שמוליק דוד: העסק תקוע על ענייני תקנון בנציבות שירות המדינה ועל כל מיני החלטות שמחברות את התפקיד הזה לתפקידים אחרים.

<שמוליק דוד: האם זה נכון שהמשרות האלה עד לרגע הזה אינם מוצעות ואין התקדמות ביישום של המהלך הזה.

<שמוליק דוד: עוד מהלכים אחרים שהם תלויי נכונות ותלויי תקציב, שאינם מתבצעים.

<שמוליק דוד: מה שבוצע מבורך, אבל מה שלא בוצע צריך להטריד את הוועדה מאוד.

<שמוליק דוד: בנוסף לזה, חלק מהסיפור, נאמר בצדק בראשית הדברים על-ידי חברת הכנסת תומא סלימאן, עולה השאלה של הרחבה בתוכן שמחייבת גם הרחבה במשאבים כדי שאפשר יהיה להתמודד עם מגוון מופעי הגזענות, מגוון האוכלוסיות שיש להגן עליהם מפני פגיעה גזענית.

<שמוליק דוד: זה מצריך תקציב, זה מצריך דיון נוסף בדו"ח הזה, בראיה הרחבה שלו.

<שמוליק דוד: כלומר, בהסתכלות על כלל האוכלוסיות שיכולות ליהנות מהגנה כתוצאה מפעולה נכונה של הממשלה.

<שמוליק דוד: שנה זה הרבה זמן.

<שמוליק דוד: הגיע הזמן שדברים יקרו.

זאב בנימין בגין: כדי להיות קשורים למציאות, למשל לגבי השגת משרות.

זאב בנימין בגין: שנה להצגת משרה כלשהי איננה נחשבת לזמן ארוך במנגנון הממשלתי, אני אומר את זה מניסיון רב שנים.

זאב בנימין בגין: אני לא ממליץ על כך כמובן, אבל עד שאומרים שנה, זה עובר.

זאב בנימין בגין: ראיתי את הטבלה שמשווה את הדרישות להישגים, בכמה סעיפים יש התקדמות ובסעיפים אחרים אין.

זאב בנימין בגין: אני חושב שלא היה מישהו שצפה אחרת כשיצא הדו"ח הזה.

זאב בנימין בגין: לעניין הדיון הזה, בהערה ששמעתי מאבי, מורי, לפני שנים רבות, הוא אמר לי בחיוך, שים לב בני, כשמישהו אומר על פלוני יש בינינו הבדלי מנטאליות, הוא בדרך-כלל מתכוון לכך שהמנטאליות שלו היא יותר טובה.

זאב בנימין בגין: במרוצת השנים חשבתי שזו אבחנה דקה אבל קולעת.

<זיוה מקונן-דגו: זיוה מקונן דגו, מנכ"לית האגודה הישראלית למען יוצאי אתיופיה.

<זיוה מקונן-דגו: ראשית, תודה על הדיון אדוני היושב-ראש.

<זיוה מקונן-דגו: זה שיש הכרה בממשלת ישראל על גזענות שישנה והקמת הוועדה, זה מבורך ואנחנו שמחים על כך.

<זיוה מקונן-דגו: לצערנו כמובן, היינו שמחים שלא תהיה גזענות.

<זיוה מקונן-דגו: עם זאת, זה שראש הממשלה הטיל על ועדת פלמור לעסוק רק בגזענות של יוצאי אתיופיה זו בעיה חמורה.

<זיוה מקונן-דגו: כי מה לעשות, במדינתנו יש גזענות כלפי הרבה מאוד אוכלוסיות ולא רק כלפי יוצאי אתיופיה, אבל אני בהחלט מברכת את ההחלטה שלפחות ביישום כן יטפלו בכל סוגיות הגזענות ולא רק כלפי יוצאי אתיופיה.

זאב בנימין בגין: נכון.

זאב בנימין בגין: זה העיקר.

<זיוה מקונן-דגו: לכן אני מאחלת לעורך-הדין זנה בהצלחה רבה בתפקיד הזה.

<זיוה מקונן-דגו: חברת הכנסת סלימאן שאלה מה זו גזענות במדיניות.

<זיוה מקונן-דגו: אני רוצה לתת כמה דוגמאות כלפי יוצאי אתיופיה כדי להבין את מהות הסיפור.

<זיוה מקונן-דגו: כשלמשרד הקליטה יש נוהל ליציאה ממרכזי קליטה של העולים החדשים שמקבלים מענקים לרכישת דירה והוא קובע באיזה שכונות הם יכולים לממש את המענקים האלה ובאיזה שכונות לא.

<זיוה מקונן-דגו: באיזה רחוב כן ובאיזה רחוב לא ולסגור שכונות מסוימות שלא יכלים לקנות בהם, זו מדיניות גזענית.

<זיוה מקונן-דגו: הנוהל הזה קיים עדיין.

זאב בנימין בגין: אני מתפלא כי גם אודי ברבר עסק בזה במסגרת העבודה שלו.

זאב בנימין בגין: הבנתי ממנו בזמנו שזה מאחורינו.

זאב בנימין בגין: אני מודה לך שאת מעירה את זה שוב, אני שומע את ה ממש בפליאה.

<זיוה מקונן-דגו: זה קיים עדיין ביולי 2017.

<זיוה מקונן-דגו: דוגמה נוספת, כשמשרד החינוך יוכל לשתף פעולה עם רשויות מקומיות שמסלילים תלמידים יוצאי אתיופיה לבתי ספר מסוימים ורשויות מקומיות במובהק אומרים שרחוב כך וכך לבית ספר כזה, במיוחד בנתניה, יש בתי ספר עם 90% תלמידים יוצאי אתיופיה למרות שהתושבים בשכונה הם לא 90% יוצאי אתיופיה, זו גזענות.

<זיוה מקונן-דגו: כשאנחנו לאחר מאבק והמחאה שהייתה אלימה של משטרת ישראל ב-2015, שני המפכ"לים גם הקודם וגם הנוכחים אומרים שיש בעיה של שוטרים שעושים profiles בהתייחסות שלהם כלפי יוצאי אתיופיה, זה בעייתי אל הטיפול שהם נותנים זה להכניס ב-23 ישובים שוטרים קהילתיים באוכלוסיות עתירות יוצאי אתיופיה, אז אם זו לא גזענות, אני לא יודעת מה זו גזענות.

זאב בנימין בגין: תסבירי כי לא הבנתי למה כאן הבעיה?

זאב בנימין בגין: המפכ"ל דיבר זמנו על שיטור יתר, אני חשבתי שעצם האמירה, עצם ההכרה בבעיה היא כבר תחילתו של פתרון.

זאב בנימין בגין: אבל בעובדות שציינת, למה את רואה בזאת בעיה של גזענות?

<זיוה מקונן-דגו: כשהמשטרה אומרת שיש שיטור יתר היינו מצפים ששוטרים יקבלו עונש על שיטור היתר שלהם כלפי האוכלוסייה.

<זיוה מקונן-דגו: מה שקורה זה שהמשטרה אומרת שיש בעיה של היכרות בין תרבותית אז נעשה כשירות תרבותית, שהשוטרים ידעו קצת על האתיופים.

<זיוה מקונן-דגו: דבר שני הם אומרים יכניסו יותר שוטרים קהילתיים באותן שכונות שיש בהם ריכוז של יוצאי אתיופיה.

<זיוה מקונן-דגו: איך זה יכול להיות שמכניסים יותר שוטרים בשכונות האלה אם יש שיטור יתר?

<זיוה מקונן-דגו: אני לא מבינה את זה?

<זיוה מקונן-דגו: הסוגיה המהותית שבתפיסה שיש במשרד החינוך שהנוכחות של תלמידים יוצאי אתיופיה בכל המערכת הזאת היא לא חלק ממגוון החברה הישראלית.

<זיוה מקונן-דגו: אני אתן דוגמאות, יש לי חמישה ילדים שאחת מהן סיימה 12 שנות לימוד.

<זיוה מקונן-דגו: בכל הגנים שחמשת ילדי היו, לא הייתה בובה כהת עור אחת בגנים.

<זיוה מקונן-דגו: איך זה יכול להיות?

<זיוה מקונן-דגו: אדוני יודע שאנחנו 40 שנה בארץ.

<זיוה מקונן-דגו: איך ה יכול להיות שבכל ספרי הלימוד בבתי הספר היסודיים גוון העור שנוכח שם בתמונות הוא של לבנים, איך יכול להיות שהנוכחות שלי לא קיימת?

<זיוה מקונן-דגו: איך ההיסטוריה שלי לא נכנסת ללימוד ההיסטוריה של מגוון התרבויות והמורשות של ישראל.

<זיוה מקונן-דגו: צריך לטפל בהרבה מאוד דברים עמוקים בתודעה לפני שמתחילים לטפל בסוגיות המשמעותיות וזו המדיניות הגזענית.

<זיוה מקונן-דגו: תודה רבה.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: ראשית חוכמה היא כמובן חשיפה והעלאת הנושאים על סדר היום.

זאב בנימין בגין: נציגת המשטרה בבקשה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני נציגת משטרת ישראל באופן כללי אבל זה אגף משאבי אנוש והמכללה הלאומית לשוטרים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני בהחלט חושבת שדו"ח פלמור הוא דו"ח חשוב.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: משטרת ישראל ממש לא המתינה לדו"ח הזה, היא כבר פועלת בשיא המרץ למעלה משנתיים והקימה ועדה גדולה ורצינית עם נציגים בעלי דרגות בכירות ביותר יחד עם נציגים מהקהילה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו הולכים יד ביד אתם והם גם מכוונים אותנו וממקדים אותנו.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: הטריגר להקמת הוועדה היה ההכאה של החיל יוצא הקהילה פיקדה ומאז, לא רק שאנחנו לא מניחים לנושא הזה שהוא בנפשנו, אנחנו משקיעים בזה הרבה מאוד משאבים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: יש לנו סקר שבוחן את אמון יוצאי קהילת אתיופיה בעבודה המשטרה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה סקר שמבוצע אחת לשנה על-ידי חברות חיצוניות.

זאב בנימין בגין: היה כבר סקר?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: היו כבר שני סקרים.

זאב בנימין בגין: אתם רואים התקדמות?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: כן.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו רואים התקדמות בשנה השנייה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לגבי תוצאות הסקר הראשון שנעשה, הוועדה הוקמה ביוני 2015 והסקר התבצע חודש אחרי, כמובן שהתוצאות שיקפו את המציאות.

<זיוה מקונן-דגו: ומה התוצאות שנתיים אחרי?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: עליה של 8% בנתונים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר על תהליך רב שנתי, לא משהו מידי.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו עושים הרבה מאוד פעולות אני אשמח להציג אותם בקצרה בפני הוועדה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: הוועדה הזאת אושרה ותוקצבה בעשרות מיליוני שקלים על-ידי המשרד לביטחון פנים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: השר, בגלל שהתכנית מבחינתו טובה, אימץ את התכנית וכמו כן ארגונים אחרים שייכים למשרד לביטחון פנים כמו כב"א, שב"ס מיישמים עכשיו את התכנית הזאת.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לגבי התכנית, בראש ובראשונה נשיאת מצלמות גוף.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: החל מינואר 2018 יישא כל שוטר שטח, דהיינו סיור תנועה ושוטר עירוני, כל שוטר שיכול להגיע לסיטואציה של שוטר-אזרח, סיטואציה שבהרבה פעמים טעונה, יישא מצלמת גוף והסיטואציה הזאת תהיה מתועדת באמצעות אותה מצלמה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה יתחיל באופן הכי פרוש מינואר 2018, אבל השנה אנחנו עושים פיילוט שמכיל חמש תחנות שונות עם סקר מלווה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו מתייחסים מאוד ברצינות לפרויקט.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שלחנו משלחות ללמוד בחו"ל איך זה מתבצע.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: בינתיים הנתונים מאוד טובים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: המטרה של חלוקת מצלמות גוף לכל השוטרים, מדובר בראיות חקירתיות, מדובר בשמירה של החומרים הללו ליועץ משפטי.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה דבר אחד מאוד משמעותי.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו מגייסים גיוס מאסיבי של בני הקהילה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: יש יעד של 3% מבני הקהילה, כשהקהילה מונה 1.8% מכלל האוכלוסייה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו עומדים ביעד הזה ללא בעיה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני חייבת לציין שהשנה הוקמה מנהלת לגיוס מוסלמי, שם היעד הוא 7%-8% בשלב הראשון.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר על מנהלת בראשותו של ניצב ממוצא מוסלמי והמטרה של המפכ"ל היא להפוך את משאטרת ישראל לתמונת מראה של אוכלוסייה שמשרתת אותה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לא רק לגבי מוסלמים או יוצאי קהילת אתיופיה גם לגבי חרדים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: גם שם עושים עבודה מאוד משמעותית.

זאב בנימין בגין: נאמר לי לפני חודשים אחדים שהוא מבקש להיכנס לבתי הספר התיכוניים אצל הערבים כדי להכין עתודה.

זאב בנימין בגין: הוא נתקל בקושי מסוים, האם יש התקדמות בעניין הזה?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני אברר ואחזור עם תשובה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: רציתי להציג לגבי הצבת שוטרים קהילתיים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: לא מדובר ב-23, מדובר ב-34 בריכוזי אוכלוסין של יוצאי קהילת אתיופיה.

זאב בנימין בגין: את רואה שזה מתפרש באופן שלילי, את יכולה להסביר את זה?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מבחינתנו זה דבר מצוין.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אגב, זה לא רק יוצאי קהילת אתיופיה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: ממש לא.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אני אסביר.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שוטרים קהילתיים יש במשטרת ישראל כבר למעלה מ-20 שנה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר בשוטר שנמצא בקהילה מסוימת, בשכונות מסוימות, כשהמטרה שלו זה היכרות של השוטר הקהילתי שמוצב שם ומכיר את כל הבעיות של האוכלוסייה, מכיר כל בית ספר.

זאב בנימין בגין: את יכולה לפרט את הביטוי "שכונות מסוימות"?

זאב בנימין בגין: מה מאפיין את ה"מסוימות" שלהן?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מדובר גם בקרב האוכלוסייה הערבית, גם בקרב אוכלוסייה חרדית - - -

זאב בנימין בגין: מה מאפיין אותם?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: הרבה פעמים אלה שכונות חלשות יותר עם פשיעה יותר מאסיבית.

זאב בנימין בגין: מאפייני פשיעה?

זאב בנימין בגין: עבריינות?

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: כן, עם מאפייני פשיעה רחבים יותר מאשר לכלל האוכלוסייה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: כאשר המטרה היא הפוכה ממה שהוצג כאן.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו גאים בשוטרים קהילתיים שנבחרים בפינצטה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: מה שקורה עם סייר, הוא מגיע, לוקח את האירוע ורץ לאירוע הבא.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שוטר קהילתי הוא קבוע, נמצא בשכונה, מכיר את האוכלוסייה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אגב, זה לא התחיל עם יוצאי קהילת אתיופיה, ממש לא.

<זיוה מקונן-דגו: זה לא משנה, המפכ"לים אומרים שיש שיטור יתר כלפי יוצאי אתיופיה ואת אומרת שמכניסים 38 שוטרים - - -

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: זה ממש לא שיטור יתר.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: להפך.

<זיוה מקונן-דגו: את אומרת שהאתיופים - - - אתיופים עבריינים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: אנחנו רואים את זה אחרת.

זאב בנימין בגין: אני מבקש ממך, אם תוכלי להגיע לסיום.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: שיבוץ של דוברי שפות במוקדי המשטרה.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: גם מוקד 100 שהוא מוקד חירום, גם מוקד 110 שהוא מוקד מידע.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: פרישה רחבה של מתורגמנים.

<רפ"ק חגית רפפורט בן חמו: ברשותך עוד שני דברים.

זאב בנימין בגין: זה מספיק, השאר במצגת הבאה.

זאב בנימין בגין: היו הערות חשובות.

זאב בנימין בגין: האגודה לזכויות האזרח בבקשה.

<דבי גילד-חיו: רציתי באופן כללי לברך על הדו"ח של פלמור ועל הקמת היחידה המיוחדת ולאחל למנהל החדש בהצלחה בתפקידו.

<דבי גילד-חיו: גם על התפיסה שרואה את הגזענות כמכלול ורוצה לטפל בכל הדברים, זה מאוד חשוב ואנחנו מברכים על זה.

<דבי גילד-חיו: לפני שאכנס לפרטים של הדו"ח רציתי להגיד משהו כללי.

<דבי גילד-חיו: יש מישור מעשי של איך מיישמים את הדו"ח הזה ואיך עובדים על זה ותפיסות של גזענות, אבל כמו שנאמר קודם, גזענות זה עניין חברתי תפיסתי שצריך לטפל ולשנות אותו.

<דבי גילד-חיו: לצערי על המנהיגים במדינה הזו מוטל תפקיד מרכזי, אולי הכי חשוב במדינה, להוביל את השינוי הזה.

<דבי גילד-חיו: לא רק שהם לא הולכים בכיוון הזה, אלא שלדעתי הם מזיקים ומוסיפים לכיוון הזה של פרקטיקות גזעניות ושל חשיבה גזענית.

<דבי גילד-חיו: קשה מאוד ביד אחת להוציא דו"ח יפה ולדבר על שינויים וטיפול בגזענות וביש השנייה כל הזמן ליצור עוד הסתה ועוד הפרדה ועוד הסתכלות ג\

<דבי גילד-חיו: ענית על קבוצות שונות באוכלוסייה.

<דבי גילד-חיו: ככל שהגזענות יותר רחבה ויותר גדולה והתפיסות כאלה, אז מן הסתם צריך יותר ויותר כלים אחרים שזה אומר חוקים ומסגרות וטיפול פרטני, לזה הגענו, שאנחנו צריכים 53 המלצות כדי שטכנית נצליח להשתלט על תופעות הגזענות, בגלל שהתפיסות הן כאלה גזעניות שאין לנו ברירה אלא להישען על כל מיני חקיקות ונהלים.

<דבי גילד-חיו: קשה עכשיו להיכנס לפרטים, כל אחד מהסעיפים יכול להוות דיון בפני עצמו.

<דבי גילד-חיו: למשל הדברים שנאמרו על-ידי משרד החינוך.

<דבי גילד-חיו: אני רוצה לבקש מהוועדה, יש גוף מתחלל וזה מאוד חשוב, אבל חשוב שהוועדה תיקח על עצמה כסיכום הדיון שבאופן קבוע ושיטתי, מידי פעם, יגישו דו"ח אפילו כתוב, עם כל הסעיפים, מה יושם ומה לא.

<דבי גילד-חיו: יש הרבה דברים שמצריכים תקציבים כמו תקנים לחינוך למשטרה ודברים אחרים.

<דבי גילד-חיו: יש הצעות חוק שצריך לקדם, יש נהלים שצריכים לכתוב ועוד דברים.

<דבי גילד-חיו: הכנסת יכולה לעזור ולתת רוח גבית ולפקח שהדברים אכן קורים.

<דבי גילד-חיו: כי להיכנס עכשיו לעומק של כל סעיף זה בלתי אפשרי.

<דבי גילד-חיו: זה הדבר העיקרי שהייתי רוצה שהוועדה תיקח על עצמה.

זאב בנימין בגין: ניקח זאת לתשומת לבנו.

זאב בנימין בגין: אני אעביר את הדברים ליושב-ראש הוועדה, אני רק ממלא מקום.

זאב בנימין בגין: מרכז טבקה בבקשה.

<פנטהון אספה דויט: פנטהון אספה דויט, מנכ"ל עמותת טבקה, צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה.

<פנטהון אספה דויט: אני מברך על הדיון הזה, זה דיון מאוד חשוב.

<פנטהון אספה דויט: אפתח ואומר שהייתי חבר בשולחן העגול שסייע בהכנת הדו"ח.

<פנטהון אספה דויט: אני מברך את עורך-דין קובי זנה ומאחל לו בהצלחה.

<פנטהון אספה דויט: היחידה הזו לא יכולה להשיג את המטרה שלה אם לא נעל גם מבחינת חוק העונשין לגזענות, אולי אפילו להשוות אותו להטרדה מינית.

<פנטהון אספה דויט: צריך לנקוט בהליך חקיקה או טיפול בחוק.

<פנטהון אספה דויט: בלי הסנקציות האלה לא נעשה די.

<פנטהון אספה דויט: נלסון מנדלה אמר שאדם לא נולד לשנוא או להיות גזען, אלא הוא חונך כך.

<פנטהון אספה דויט: אני מאמין בזה.

<פנטהון אספה דויט: אני חושב שמערכת החינוך היא היסוד בה אנשים או חברה יכולה להיות חברה גזענית או חברה לא גזענית.

<פנטהון אספה דויט: אני מתבטא בחברה לא כי אני מכליל אותם, אבל לצערי מריבוי המקרים של הגזענות, ההכללה הזו מתבקשת, למרות ובמדינה הזו יש גזענים אבל לא כל החברה גזענית.

<פנטהון אספה דויט: אני אספר על כמה מקרים שטפלנו בהם.

<פנטהון אספה דויט: כגוף שנותן סיוע משפטי ללא עלות פונים אלינו מקרים שונים, בין היתר פונים אלינו אנשים שנתקלו בבעיות.

<פנטהון אספה דויט: לדוגמה ספרי לימוד במגזר החרדי, שני מקרים שטיפלנו בהם.

<פנטהון אספה דויט: לפני כשנה ספר לימוד במגזר החברים, סיפור על פורים על שתי בנות שהולכות לבית ספר ומדברות ביניהן שיתחפשו לכושית, נדבר בכושית ובסופו של דבר הן תוהות אם יוכלו לפגוש אותם בבית הספר שלהן.

<פנטהון אספה דויט: סיפור נוסף שנתקלנו בו לפני כמה חודשים בספר גיאוגרפיה, שוב במגזר החרדי, שמדברים על אפרו-אמריקאים ככושים.

<פנטהון אספה דויט: הם אומרים, לא כל הכושים מטומטמים ופרימיטיביים, יש כאלה שהם לא.

<פנטהון אספה דויט: בשני המקרים פנינו למשרד החינוך ושני המקרים טופלו.

<פנטהון אספה דויט: במקרה הראשון כבר יצא ספר חדש והספר השני כרגע בתהליך.

<פנטהון אספה דויט: אלה שני מקרים שנתקלנו הם, אני בטוח שיש הרבה מאוד מקרים.

<פנטהון אספה דויט: אני שואל, איפה משרד החינוך?

<פנטהון אספה דויט: כאשר הרגולטור שהוא משרד החינוך מאשר ספרים כאלה, איך הם לא נתקלים בזה ופותרים את הבעיות מלכתחילה?

<פנטהון אספה דויט: ילדים שגדלים לומדים מהסיפורים האלה איך לא צריך להיות.

זאב בנימין בגין: אלה דוגמאות חשובות.

זאב בנימין בגין: לפחות יש פרי לעמלכם, אחרי שפניתם הייתה פעולה.

<פנטהון אספה דויט: אבל זה בא מאתנו.

<פנטהון אספה דויט: אני הייתי רוצה פעולה אקטיבית של משרד החינוך שיטפל בזה.

<פנטהון אספה דויט: למה אנחנו צריכים להמתין לדברים האלה?

<פנטהון אספה דויט: אני אסיים בתשובה לשאלה שנשאלה קודם, כמה מנהלים יוצאי אתיופיה נמצאים בתי הספר והתשובה כמובן הייתה ידועה.

<פנטהון אספה דויט: אני רק אשאל כמה מורים יוצאי אתיופיה נמצאים בבתי הספר?

<פנטהון אספה דויט: אני יודע שמשרד החינוך פתח בתהליך של הכשרה של יוצאי אתיופיה, אבל אני גם יודע שיש הרבה מאוד יוצאי אתיופיה שהוכשרו להיות מורים ואין להם עבודה.

<פנטהון אספה דויט: לכן במקום להכשיר חדשים, לדעתי צריך להביא אותם להשמה, שיהיו מורים בבתי ספר, אותם מורים שכבר ישנם.

<פנטהון אספה דויט: תודה רבה.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: גברת רוזנפלד, המרכז להעצמת האזרח.

<נועה רוזנפלד: שמי נועה, מנהלת תחום ממשל במרכז להעצמת האזרח ואנחנו עוקבים אחרי יישום החלטות ממשלה במסגרת פרויקט שנקרא מוניטור.

<נועה רוזנפלד: אנחנו עוקבים מתחילת השנה אחרי יישום החלטה 1958 שאמצה את מסקנות ועדת פלמור, פרט למסקנות שקשורות למשטרת ישראל, שעברו בהחלטת ממשלה רק בדצמבר האחרון, במסגרת החלטה 2254.

<נועה רוזנפלד: לה אנחנו נותנים קצת זמן לפני שאנחנו מתחילים לעקוב אחריה, כי צריך לתת זמן לדברים להיות מיושמים.

<נועה רוזנפלד: פרקנו את החלטת הממשלה לגורמים ועקבנו אחרי כל אחד מהמרכיבים שלהם.

<נועה רוזנפלד: שרטטנו תמונת מצב עדכנית לגבי מה קורה אם מה שהיה צריך להיות מיושם עד הרבעון הראשון של שנת 2017.

<נועה רוזנפלד: פלוס כל מה שלא הוגדרו לו לוחות זמנים בהחלטת משלה.

<נועה רוזנפלד: זה מסתכם לכדי 22 מרכיבים שחלק כפי שאמרת, מתקיימים באופן טוב, חלק פחות.

<נועה רוזנפלד: אני אתייחס למה שאמרת בנוגע לתהליכי גיוס כוח אדם במדינה.

<נועה רוזנפלד: אני אומרת את זה כגורם אזרחי שנמצא מחוץ למדינה אבל עוקב אחרי לא מעט החלטות ממשלה, לוחות הזמנים ירדו כבר משנה לגייס כוח ובמקרה שבו מתקבלת החלטת ממשלה על הקמת יחידה חדשה לא צריך לקחת שנה מהרגע שבו מקימים יחידה ועד שמאיישים את התקנים שלה.

זאב בנימין בגין: היות שממלא מקום נציב שירות המדינה בחודשים הקרובים אודי ברבר, יכול להיות שנוכל להשיג תשומת לב יתרה למחלקה הזאת.

<נועה רוזנפלד: אכן.

<נועה רוזנפלד: דבר שני, אני רוצה לומר מילות שבח למתאם המאבק בגזענות במשרד המשפטים וגם ליחידה הממונה במשרד ראש הממשלה שמתחללים דרך חדשה, על האופן שבו הם נוהגים בשקיפות ובשיתוף פעולה עם ארגוני חברה אזרחית ובאופן קונקרטי אני גם לא אכנס לכל היישום של המרכיבים בתוך הדו"ח אבל אני אגיד שמה שחרה לי בדיון, זה שעברה החלטת ממשלה באוגוסט 2016 שקבעה לבצע מהלכים חדשים.

<נועה רוזנפלד: למשל הוחלט שמשרד החינוך יכלול בתוך פרס שר החינוך קריטריונים על מנת לעודד יצירות שקשורות במיגור הגזענות.

<נועה רוזנפלד: או לצורך העניין נציבות שירות המדינה צריכה להוציא סקר בקרב השירות הציבורי בנוגע לדעות שקשורות לגזענות.

<נועה רוזנפלד: שני הדברים האלה, כשפונים למשרדים ושואלים אותם מה עשיתם עם זה, הם אומרים, אנחנו עושים כל מיני דברים אחרים ואז אתה מקבל רשימה ארוכה של דברים שעושים בכל מקרה, אבל החלטת הממשלה קבעה לעשות את הדברים האלו בשנת 2019, ברבעון הראשון.

<נועה רוזנפלד: היא לא קבעה לעשות שורה של דברים אחרים שעמדו כבר לנגד מיש כתב את הדו"ח.

<נועה רוזנפלד: אני מניחה את המידע הזה לפניכם וקוראת למשרדי הממשלה וגם לחברי הכנסת לעקוב אחרי מה שהוחלט.

<נועה רוזנפלד: התקבלה מדיניות מאוד ברורה עם לוחות זמנים ברורים, עם פעולות ברורות לביצוע.

<נועה רוזנפלד: בוא נראה שמכאן ואילך הדברים מתבצעים.

זאב בנימין בגין: טוב שאתם עוקבים.

<אורי נרוב: שמי עורך-דין אורי נרוב מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה.

<אורי נרוב: הנושא שרצינו לדבר עליו במסגרת הדיון הוא על המלצה מאוד מסוימת שמוזכרת בנייר העמדה שחולק לכולכם לפני תחילת הישיבה, בנושא העמדה לדין משמעתי.

<אורי נרוב: ההמלצה להשתמש יותר בכלי אכיפתי של העמדה לדין משמעתי, שכנראה לא נעשה בו די שימוש עד כה.

<אורי נרוב: אנחנו עוקבים במרכז הרפורמי אחרי התבטאויות של רבנים מסיתים.

<אורי נרוב: זה בעיקר רבנים אורתודוכסים שמסיתים לצערנו, אם זו הסתה לגזענות, לאלימות ועוד.

<אורי נרוב: במסגרת ההמלצה של דו"ח: א - כתוב שלא נעשה שימוש מספיק.

<אורי נרוב: ב- בקשו לתת הנחיה מסוימת לכל בתי הדין המשמעתיים, ככל שאתם נתקלים באווירה כזו שעושה מישהו מעובדי או משרתי הציבור, אז צריך להעמיד אותו לדין משמעתי על הדבר הזה.

<אורי נרוב: זה לא נתון לשיקול דעת.

<אורי נרוב: דבר נוסף, בקשו הנחיה של יועץ משפטי לממשלה, שיגדיר במסגרת מה זו התנהגות לא הולמת של עובדי או משרתי ציבור, גם הסתה לגזענות, מה שלא קיים היום בצורה מפורשת.

<אורי נרוב: המסגרת בקצרה, רבני הערים חשופים לדין משמעתי על-פי חוק של שירותי הדת היהודיים, סעיף 12א', שם, מי שניתנה לו הסמכות להגיש את הקובלנה לבית דין המשמעתי זו שרת המשפטים.

<אורי נרוב: לגבי רבני הערים פנינו עשרות פניות עד היום ביחס להתבטאויות איומות ונוראיות מצד רבנים שמשרתים כמשרתי ציבור ומרשים לעצמם להתבטא בצורה איומה ונוראה.

<אורי נרוב: אבל שרת המשפטים לצערנו הרב עד היום לא מצאה לנכון, שלא להגיד לא להפעיל את סמכותה, אלא גם לא להשיב לנו בכלל לפניות שלנו.

<אורי נרוב: הגענו למצב שיש פה רשימה של רבנים מפורטים, הרב שמואל אליהו רבה של העיר צפת, הרב - - -

זאב בנימין בגין: לא צריך לפרט.

<אורי נרוב: לא נפרט, רק אציין שביחס לשמואל אליהו הגענו למסקנה שאין לנו דרך אחרת לפעול והגשנו עתירה לבג"צ בדרישה לקבל תשובה למה השרה לא מפעילה את סמכותה בכל הקשור לנושא הזה.

<אורי נרוב: לגבי רבנים של מועצות אזוריות ושוכנות, יש פה שוני כי הם כפופים לחוק שירות המדינה משמעת ושם רק לאחרונה התבשרנו שביחס לרב אליקים לבנון הוחלט להגיש כתב אישום.

<אורי נרוב: חשוב לי לבטא כאן שיש אמירות מאוד נחרצות בדו"ח פלמור ביחס לשימוש בדין משמעתי אבל אנחנו רואים שבפועל לא נעשה דבר.

<אורי נרוב: דברו לפני כן על הרוחש נושבת ממשרדי הממשלה, ששרת המשפטים בוחרת פעם אחר פעם להתעלם מסמכותה, ממש להתפרק מסמכותה, על אף שהיא ניתנת לה במפורש בחוק, איזה מסר זה נותן לציבור?

<אורי נרוב: לא מדובר פה על משהו שמצריך משאבים כספיים כדי להשתמש בו, צריך רק לעשות ולהזיז את העניינים.

<אורי נרוב: אני אציין דבר אחרון ביחס לדין הפלילי.

<אורי נרוב: יש עבירה מפורשת בחוק העונשין שמדברת על הסתה לגזענות.

<אורי נרוב: עבירה שדורשת את אישור היועץ המשפטי לממשלה לפני שפותחים בחקירה ולפני שמגישים כתב אישום.

<אורי נרוב: לצערנו הרב, על אף פניות רבות מספור שלנו ליועץ המשפטי לממשלה, אנחנו מקבלים את המענה הרגיל שזה מועבר לפרקליטות מקרים מיוחדים והחקירות האלה נמשכות שנים על גבי שנים ולא יוצא מהם כלום.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: הערות אחרונות?

<קובי זנה: אם יורשה לי, לגבי הדו"ח השנתי, החלטת הממשלה קובעת שכל שנה ברבעון הראשון יוגש דו"ח לממשלה לגבי יישום החלטת הממשלה.

<קובי זנה: כך זה יהיה כל שנה, כך שדו"ח יוגש בנושא הזה.

<קובי זנה: יש נושאים נוספים שכבר דברו עליהם.

<קובי זנה: לא הייתי מזלזל נושא של הדין המשמעתי, זה חשוב.

<קובי זנה: יש תהליכים וחשוב לומר את זה, זה לא פשוט להכריע בנושאים שלא טופלו עד כה וגם היועץ המשפטי לממשלה עובד על הנושא הזה וגם הגורמים הרלוונטיים ואני כמובן עוקב אחרי זה.

<קובי זנה: אני מאמין ובטוח שבכוחות משותפים כולנו יחד נוכל לצעוד לכיוונים טובים.

זאב בנימין בגין: תודה רבה.

זאב בנימין בגין: כולנו רואים בדו"ח פלמור אבן דרך וציון דרך לתופעות חברתיות בכלל ולתופעת הגזענות בכלל, תופעות שמאוד קשים לטיפול ושירוש מחיינו הציבוריים.

זאב בנימין בגין: זה כמובן עבודה משותפת, שמענו דברים חשובים.

< אמה אברבוך: שמי ד"ר אמה אברבוך ממשרד הבריאות.

< אמה אברבוך: אני דוקטור לסוציולוגיה במדעי החברה ורציתי לומר שחסר לי בדיונים ובפעילות הבסיס המחקרי לכל העיסוק הגדול הזה בנושא של גזענות.

< אמה אברבוך: לא שמעתי על מחקרים, סקרים ארציים, מחקרי עומק במשרדים ובמכונים השונים.

< אמה אברבוך: הייתי רוצה לראות תקציב ייעודי למחקר מהסוג הזה כדי לבדוק את הנושא לעומק.

< אמה אברבוך: זה לא רק סקר, אנחנו לא אמורים לפעול על-פי תחושות והודעות עיתונות.

< אמה אברבוך: צריכה להיות עבודה יסודית שתבדוק את הביטויים בכל מיני רמות וקבוצות.

< אמה אברבוך: אני קוראת את הנוכחים לתת לזה את הדעת.

זאב בנימין בגין: תודה.

זאב בנימין בגין: כולנו בעד דיון המבוסס על נתונים ועל עובדות.

זאב בנימין בגין: לעיתים הוא באמת חסר.

זאב בנימין בגין: אחת הבעיות שלנו בנושא גזענות, שהיא תופעה כל-כך גלויה לעיתים אצלנו, שגם בלי מחקר נתקלים בחומרתה, אבל אני חושב שהבנה חברתית במחקר בדיסציפלינות כמובן תועיל ולצערנו יש הרבה חומר מהעולם ומהארץ שהיא מעבדה חברתית אחת גדולה שחלק ממנה מצוי היום ברשתות החברתיות, עם גילויי השנאה בהם שמוזרמים חופשי לתוך השיח ולשיח הפוליטי.

זאב בנימין בגין: אנחנו לא חושבים לסכם את הדיון, אני מודה לחברתי חברתה כנסת עאידה תומא סלימאן על היוזמה ואין צורך לחכות ליום הבא בכנסת המיוחד לעניין זה.

זאב בנימין בגין: אנחנו נדבר עם חבר הכנסת דודי אמסלם יושב-ראש הוועדה על זה, זה נושא חשוב, בוודאי גם מבחינתה של ועדת הפנים ומבחינתן של עוד ועדות לא מעטות בכנסת.

זאב בנימין בגין: יש לנו יסוד להאמין של על יסוד החשיפה הזו של העבודות אל פני השטח נתקדם לעתיד יותר טוב לכולנו.

זאב בנימין בגין: תודה רבה לכם על ההשתתפות.

זאב בנימין בגין: הישיבה נעולה.