הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 136, 2017-08-07 10:00

רחל עזריה: בוקר טוב.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את הישיבה השלישית בהצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 64), התשע"ז-2017.

רחל עזריה: עד כה שמענו מהנפגעים מעניין האופציות הבינאריות.

רחל עזריה: הצעת חוק בינאריות ערך (תיקון מס' 64), התשע"ז-2017 מ/1138 אופציות בינאריות.

רחל עזריה: בדיון הראשון שמענו גם מהנפגעים מהאופציות הבינאריות, שמענו גם את הרשות לניירות ערך על הצורך בחוק הזה.

רחל עזריה: שמענו על המשמעות עבור ישראל, העובדה שבישראל יש הרבה חברות שעוסקות באופציות בינאריות, איך זה משפיע על אנשים שונים בעולם, איך זה משפיע על מערכת היחסים.

רחל עזריה: אחר-כך בדיון ההמשך שמענו גם ממפעילים של אופציות בינאריות וגם שמענו מהמשטרה.

רחל עזריה: אני חייבת לומר לגבי, שאמרת דברים מאוד משמעותיים.

רחל עזריה: ככל שהזמן עבר הדברים שקעו ואני שמחה שאמרת אותם כי הם מאוד הבהירו את הצורך בחוק הזה.

רחל עזריה: סיימנו את ההקראה וביקשנו מהיושבים בדיון להעביר התייחסויות, הערות.

רחל עזריה: קבלנו כמה התייחסויות, גם פורסם נוסח מעודכן.

רחל עזריה: אני אתחיל ממבקשי זכות הדיבור.

רחל עזריה: ברוך הבא חבר הכנסת פורר.

רחל עזריה: בבקשה, איגוד החברות המספקות שירותי מסחר, עורך-דין, יהושע שוחט גורטלר.

<יהושע שוחט גורטלר: בוקר טוב גברתי ותודה על רשות הדיבור.

<יהושע שוחט גורטלר: האזנו בקשב רב לדברים שנאמרו על-ידי גברתי ועל-ידי חבר הכנסת פורר ועל-ידי נציגי המדינה בדיון הקודם לגבי הפרשנות של התחולה של הצעת החוק.

<יהושע שוחט גורטלר: לאור ההערות שלנו בדיון הקודם לגבי היקף הפגיעה שתיגרם לישראלים ולעסקים ישראלים כתוצאה מהנוסח הנוכחי בקשנו להציע שלושה תיקונים שבראייתנו ימתנו את הפגיעה שנגרמת כתוצאת מהצעת החוק בלי לפגוע בקידום התכליות שהצעת החוק רוצה לקדם ובלי לגרום לפגיעה ביכולת של המדינה למנוע את אותן תופעות פסולות שתוארו בדיונים הקודמים.

<יהושע שוחט גורטלר: את ההצעות שלנו העברנו לוועדה ואל חברי הוועדה בשבוע שעבר והייתי רוצה לסקור אותם בקצרה על מנת שהוועדה תוכל לשקול אותם.

רחל עזריה: הייתה לך בהתחלה התייחסות אחת, זה הפך להיות שלושה?

<יהושע שוחט גורטלר: בדיון הקודם הצגתי שתי התייחסויות, לעניין הטכנולוגיה ולעניין הזמן.

<יהושע שוחט גורטלר: בעקבות הדברים שנאמרו בדיון הוספנו עוד היחסות אחת, שגם אותה הזכרנו.

רחל עזריה: אם יהיו עוד דיונים יהיו עוד?

<יהושע שוחט גורטלר: אני אשמח להגיע ולשוחח עם גברתי בכל הזדמנות.

<יהושע שוחט גורטלר: ההצעה הראשונה נוגעת לאותו נושא של התפעול שעליו התקיים דיון בישיבה הקודמת ולגבי היקף המשמעות של המונח תפעול ושמענו את ההערות שנשמעו בדיון על כך שהמונח תפעול לא נועד ללכוד יצירה של טכנולוגיה ותחזוקה טכנית של טכנולוגיה.

<יהושע שוחט גורטלר: לעניין הזה, בגלל אי הבהירות שנשמעה בדיון הקודם אנחנו מציעים להוסיף לסעיף 5(ב)(2) להצעה את ההבהרה הבאה: "שהאמור בסעיף לא יהיה למעט פיתוח ומכירת תוכנה ומערכת ממוחשבת, התאמת התוכנה או המערכת ועדכונה השוטף, תחזוקה טכנית של התוכנה או המערכת ומתן שירותי תמיכה טכנית בקשר עם תוכנה או מערכת כאמור ובלבד שהתמורה המתקבלת בגין מתן שירותי טכנולוגיה אינה מחושבת לפי רווחי הזירה".

<יהושע שוחט גורטלר: השתדלנו להתאים את ההגדרה הזו בדיוק לדברים שנאמרו על-ידי גברתי ועל-ידי חבר הכנסת פורר ולהתייחס לנושא השתתפות ברווחים, שהעסיק מאוד את הדוברים בישיבה הקודמת ולהבהיר שמי שמשתתף ברווחי הזירה, לא יוכל לעשות כן בישראל.

<יהושע שוחט גורטלר: ההערה השנייה שלנו נוגעת לסעיף הראשון של סעיף קטן 5(ב) לעניין קבלת החלטות אסטרטגיות.

<יהושע שוחט גורטלר: אנחנו סבורים שהסעיף הזה יפגע פגיעה קשה בבעלי מניות של חברות זרות שפועלות כדין וברישיון, שהם ישראלים, או באנשי הנהלה בכירה שבמקרה יושבים בישראל ומנהלים עסקים שפועלים ונמצאים מחוץ לישראל.

<יהושע שוחט גורטלר: ההצעה שלנו לעניין הזה היא להגביל את האמור בסעיף קטן (ב)(1) כך שלא יחול על זירת סוחר הפועלת מכוחו של רישיון זר המתיר את ניהולה.

<יהושע שוחט גורטלר: כלומר לאפשר לישראלים להשתתף בקבלת החלטות אסטרטגיות של זירות סוחר זרות שפועלות כדין וברישיון.

<יהושע שוחט גורטלר: לעניין הזה, בעקבות ההערות שנשמעו בדיון הקודם, אנחנו מציעים שרישיון יהיה רישיון של מדינה חברה ב-OECD מדינה חברה באיחוד האירופי, רוסיה ודרום אפריקה, שהן המדינות שמקיימות סטנדרט פיקוח רגולטורי מקביל לזה שקיים בישראל.

<יהושע שוחט גורטלר: להבנתנו, בקשר למדינות כאלה, אין את אותן חששות שנשמעו בדיון הקודם לגבי אי חוקיות ולכן לא נכון לאסור על ישראלים שהם בעלי מניות או מנהלים בכירים בחברות הללו לעסוק בפעילות הזו מישראל.

<יהושע שוחט גורטלר: ולבסוף, בעקבות הדיון שהתקיים, אנחנו מציעים לתקן את סעיף 10 להצעת החוק לגבי התחולה.

<יהושע שוחט גורטלר: הסברתי בדיון הקודם את משמעות הפגיעה בעסקים שהתקשרו בחוזים ארוכי טווח חוזי שכירות, חוזי עבודה, חוזים לאספקת שירותים וכיוצא בזה.

<יהושע שוחט גורטלר: לעניין הזה אנחנו מבקשים שתחילת התוקף של החוק תהיה תשעה חודשים מיום פרסומו במקום שלושת החודשים שקבועים בנוסח הנוכחי.

<יהושע שוחט גורטלר: אלה ההערות שלנו ואני מודה לגברתי על זכות הדיבור.

רחל עזריה: בבקשה.

עודד פורר: שאלת הבהרה, למי אנחנו משווים את עצמנו באיסור על האופציות הבינאריות?

רחל עזריה: נשמע מהרשות לניירות ערך.

<שרה קנדלר: שרה קנדלר המשנה ליועץ המשפטי ברשות לניירות ערך.

<שרה קנדלר: ממה שאנחנו יודעים, כל המדינות עכשיו מטפלות בזה בדרך כזו או אחרת.

<שרה קנדלר: אנחנו יודעים על זה גם מפרסומים וגם מפגישות אישיות שיושב-ראש הרשות עורך במסגרת יוסק"ו, שזה איגוד רשויות לניירות ערך העולמי.

<שרה קנדלר: יש כמה דרכים שונות: יש מדינות שמסדירות את הפעילות, קובעות מותר ואסור תוך כדי זה שמותר, למשל בקפריסין, מותר לסחור באופציות בינאריות ויש כל מיני כללים של מותר ואסור.

<שרה קנדלר: יש הרבה מדינות שהלכו בדרך של איסור פרסום ללקוחות ריטייל זאת אומרת הם לא אוסרים את המסחר אבל הם אוסרים את הפרסום באינטרנט, הפרסום האגרסיבי, זה למשל בהולנד וצרפת.

<שרה קנדלר: בנוסף יש מדינות שיש בהן ממש איסור על מסחר למשל בקנדה, בבלגיה וארצות-הברית, כמו שאמרנו בדיונים הקודמים, שם זה רק במסגרת בורסה, בזירות סוחר אסור אופציות בינאריות.

<שרה קנדלר: זה באופן כללי מפת ההתייחסויות, אבל אנחנו יודעים שכולם מתעסקים עם זה.

רחל עזריה: אנחנו המדינה היחידה שיש איסור?

<שרה קנדלר: יש כבר מדינות, קודם כל ארצות-הברית - - -

<יוסי הרצוג: באף מדינה בעולם אין חוק כזה.

רחל עזריה: אדוני, לא מעירים הערות ביניים.

רחל עזריה: אתה יכול להירשם לזכות דיבור.

<שרה קנדלר: בבלגיה יש איסור כזה ובקנדה יש הצעת חוק שהיא עדיין לא בתוקף אבל הולכת באותו כיוון.

רחל עזריה: אבל אצלנו זו המדינה היחידה בה אסור לאזרחים, זה הפער.

<שרה קנדלר: הפער הזה שיש הסדרה פנימית שונה כלפי לקוחות זרים, זה לא ראינו במדינות אחרות.

רחל עזריה: וזה בעצם מה שאנחנו מסדירים היום.

רחל עזריה: אנחנו בעצם המדינה היחידה בה אסור לאזרחים אבל מותר למדינות זרות, זה המתח שזה מייצר לנו, זו אחת הבעיות שלנו.

<שרה קנדלר: במדינות שבדקנו יש את אותו דין הן כלפי האזרחים והן אם אתה עוסק כלפי חוץ ופה אנחנו משווים בעניין הזה.

<שרה קנדלר: זו הערה מאוד נכונה.

רחל עזריה: את יכולה להתייחס בבקשה לנקודות שהעלה עורך הדין.

<שרה קנדלר: אני חוזרת על זה שהעמדה הערכית שלנו שהעיסוק באופציות בינאריות דומה להימורים, כמו שמדינת ישראל אמרה לא לארגוני הימורים, כך אנחנו חושבים שנכון גם בעניין הזה וזו העמדה.

<שרה קנדלר: לכן אנחנו לא חושבים שצריך לעשות החרגות ושינויים.

<שרה קנדלר: לגבי ההערה של לאפשר קבלת החלטות אסטרטגיות, זה ניהול.

<שרה קנדלר: זו ההגדרה של ניהול ואנחנו לא רוצים שהפעילות הזו תנוהל מישראל.

רחל עזריה: זה נושא שעולה גם מצד חברי הכנסת ואנחנו צריכים להיות מדויקים בעניין.

רחל עזריה: אנחנו לא מעוניינים שיוצאו אופציות בינאריות בישראל.

רחל עזריה: זו מהות החוק.

רחל עזריה: שמענו את המשטרה בדיון הקודם, נאמרו דברים קשים שאנחנו בוודאי לא יכולים להתעלם מהם ולכן צריכים להעביר את החוק הזה.

רחל עזריה: יש מתח שלא תהיה שום פגיעה בחברות הי-טק, שיוכלו לפתח תוכנה.

<שרה קנדלר: פיתוח תוכנה לא נכנס להגדרה של תפעול זירת סוחר.

<שרה קנדלר: פיתוח תוכנה ומכירת תוכנה, זה גם כתוב בדברי ההסבר על החוק, זה גם לא חלק מההגדרה.

<שרה קנדלר: כל דבר אחר שרוצים, אנחנו לא מוכנים למעט כי זה כבר תפעול של זירה.

<שרה קנדלר: ההצעה של "בלבד שהתמורה" שוב, נתנו דוגמה של קבלת רווחים אז הם נותנים דוגמה שאסור יהיה לקבל לפי הרווחים, אז הם יעשו לפי מחזור, יעשו לפי הפקדות.

<שרה קנדלר: אנחנו לא רוצים להיות במקום הזה, אנחנו רוצים לאסור את הזיקה מישראל לתפעול של זירות מסחר שעוסקות באופציות בינאריות.

<שרה קנדלר: נקודה.

רחל עזריה: את אומרת שזה "לא העכבר גונב אלא החור גונב", בעצם אנחנו מייצרים את החור החדש.

עודד פורר: אני שמח על החידוד ועל ההבהרה שאנחנו די חלוצים בעניין.

<שרה קנדלר: זה לא מדויק.

רחל עזריה: אנחנו מאוד דומיננטיים בעולם.

<שרה קנדלר: מה שאומרת היושבת-ראש זה נכון, אנחנו היצואנים מספר 1.

עודד פורר: ממה שהצגת, יש מדינות שמטפלות בעניין, אבל מבחינת חקיקה שאוסרת בינארי יש רק בהולנד וצרפת?

<שרה קנדלר: ארצות-הברית.

עודד פורר: ארצות-הברית מאפשרת בינארי באמצעות הבורסה.

עודד פורר: אנחנו הולכים להעביר חקיקה שאני תומך בה ואמרתי גם ליושב-ראש הרשות בשיחה מוקדמת שהייתה לנו, חקיקה שאומרת שאנחנו לא רוצים אופציות בינאריות בזירות סוחר.

<שרה קנדלר: זה בדיוק כמו בארצות-הברית.

<שרה קנדלר: רק בזירות סוחר.

עודד פורר: אני חושב שאני יודע להבהיר את עצמי לא רע אבל צריך להקשיב לי עד הסוף.

עודד פורר: בגדול, אנחנו די חלוצים פה, שמנו את עצמנו כקטר שמוביל את העניין גם כלפי אירופה.

רחל עזריה: סליחה שאני מפריע, יש לנו אורח חשוב, חבר הכנסת גואטה, אנחנו ממש שמחים לראות אותך.

רחל עזריה: אתה דמות משמעותית ודומיננטית, ברוך רופא חולים, עקבנו אחריך בדאגה רבה ואנחנו שמחים שאתה פה.

עודד פורר: דווקא בגלל זה אני חושב שאנחנו צריכים להיות מאוד זהירים בחקיקה הזאת.

עודד פורר: עלה בדיון הקודם הנושא של החשש מפגיעה בחברות טכנולוגיות.

עודד פורר: מדינת ישראל מפתחת כל מיני טכנולוגיות בהרבה תחומים, חלקם בתחומים שאנחנו לא עוסקים בהם בשוטף במדינת ישראל כאזרחים, אם זה בתחום הסייבר, אם בתחומים אחרים.

עודד פורר: אנחנו מפתחים פה גם כל מיני מערכות שמוכרים אותם לעולם ועושים בהם מלחמות.

עודד פורר: חלק ממה שאנחנו יודעים לעשות זה לפתח טכנולוגיות, בזה אנחנו לא רוצים לפגוע.

עודד פורר: היו לי שיחות עם כמה חברי כנסת, גם מהאופוזיציה, עם חבר הכנסת חיים ילין שלא יכול היה להגיע ואני מרשה לעצמי להגיד שזו גם עמדתו.

עודד פורר: הוא אמר שאם אני אגיש, הוא יבקש להצטרף.

עודד פורר: אנחנו לא רוצים לפגוע לא בחברות הטכנולוגיות ולא ביכולות הפיתוח שלהם.

עודד פורר: אמרתי גם קודם, מבחינתנו כל ה"קול סנטרים" זה משהו שגם פוגע בלא מעט עובדים.

עודד פורר: אבל עדיין אני חושב שהוא סיפור רע.

עודד פורר: אין לי ספק שצריך לעצור את זה ואת כל נושא השיווק.

עודד פורר: אני מבקש גם ממך גברתי היושבת-ראש, אתמול היינו בדיון שהייתה בו נוכחות מעט יותר רחבה של חברי כנסת ועסק בפיטורים של 350 עובדים בטבע.

עודד פורר: פה אנחנו מדברים על כמות גדולה יותר של עובדים שילכו הביתה.

עודד פורר: לכן אנחנו צריכים לנהוג במשנה זהירות גם בחקיקה הזו.

עודד פורר: אנחנו גם לא נעלמים מפה.

עודד פורר: אנחנו יכולים להעביר חקיקה שלשיטתנו לא תפגע בחברות הטכנולוגיה.

עודד פורר: יכול להיות שתבוא אחרי שנה הרשות לניירות ערך ותגיד עשו את זה ככה וככה ואפשר לתקן את החקיקה ככל שנראה.

עודד פורר: אבל אם נגיע למצב שנסגור משהו, לפתוח אותו מחדש זה כבר דבר שיהיה בלתי אפשרי.

רחל עזריה: אני לא מסכימה אתך.

רחל עזריה: אם כל דבר צריך שלוש קריאות, אז צריך שלוש קריאות.

עודד פורר: אף אחד לא יודע מה יקרה ברמת הפיתוחים הטכנולוגיים ומה יקרה ברמת חברות הטכנולוגיה שיש פה וחברות הי-טק וסטארט-אפ שיש בתחום הזה.

עודד פורר: אותם אני לא רוצה להרוג.

עודד פורר: מבחינתי, אנשים שיודעים לפתח זירות כאלה ברמת הפיתוח הטכנולוגי, להשאיר.

עודד פורר: אני מבקש זה להפריד בין פיתוח ומכירת תוכנה והתחזוקה שלה לבין תפעול זירת סוחר וניהול זירת סוחר.

עודד פורר: בעיני אלה שני דברים שונים.

<שרה קנדלר: אבל בפועל הם לא.

רחל עזריה: יש פה נציג של חברת הי-טק שמוטרדים מזה?

<שרה קנדלר: אלה לא חברות הי-טק.

רחל עזריה: אתה הבאת את המנקה.

רחל עזריה: זו לא בדיוק חברת הי-טק וזה היה תרגיל שלא הוסיף לך נקודות.

רחל עזריה: בדיון הראשון הוא הביא את אב הבית שאמר שהוא צריך לפרנס את הילדים שלו והוא מאוד מוטרד.

רחל עזריה: האם אתה חברת הי-טק?

<רועי תורג'מן: זה האבא של כל האופציות הבינאריות.

<רועי תורג'מן: זה לא הי-טק.

<יהושע שוחט גורטלר: אני מציע לאדוני שיזהר בלשונו.

רחל עזריה: שאלתי אם יש פה נציגות של חברת הי-טק שעוסקת בפיתוח תוכנות ויכולה להינזק.

רחל עזריה: גבי, אולי אתה מכיר חברת הי-טק שעוסקת בפיתוח כללי של תוכנות ועלולה להינזק מהחוק.

<רפ"ק גבי ביטון: אשתי עובדת בטבע והייתי גם בדיון על טבע, אין דין טבע כדין החברות שאנחנו מדברים עליהם היום.

<רפ"ק גבי ביטון: אנחנו כואבים פיטורים של כל עובד, אבל במקום שיש ליקויים, במקום שישנה בעייתיות, פיטורי עובדים הן הכרח.

<רפ"ק גבי ביטון: פיטורי העובדים בטבע, בעיות כלכליות כאלה ואחרות, החלטות כלכליות כאלה ואחרות זה דיון אחר.

<רפ"ק גבי ביטון: אבל אני אכנס לדברים שנדרשים פה.

<רפ"ק גבי ביטון: הרשות האוסטרלית דיווחה ביום הדיון הקודם שלנו על פניה לגוגל ולאפל על סגירת 300 אתרים שמשווקים מסחר באופציות בינאריות.

<רפ"ק גבי ביטון: אתם מבינים כמה חברות הי טק מאחורי 300 האתרים האלה?

<רפ"ק גבי ביטון: כלומר שנים את האינטרס הציבורי ושמים את חברות ההי-טק - - -

עודד פורר: סליחה, אדוני - - -

רחל עזריה: תן לו לדבר.

עודד פורר: אני מבקש, מותר לי להתפרץ ולהעיר הערות ביניים.

רחל עזריה: עדיין, אני מבקשת רק שתיתן לו להשלים.

עודד פורר: שאלת אותו שאלה, גם אני שאלתי פה שאלה.

רחל עזריה: אז תן לו קודם לענות.

רחל עזריה: מה יש לך? תן לו לדבר.

עודד פורר: מותר לי להעיר הערות ביניים.

עודד פורר: אם אסור לחברי כנסת להעיר הערות ביניים בוועדה שלך, אז תגידי שאסור.

רחל עזריה: יחסית זו ועדה שכולם מעירים המון הערות ביניים, תן לו קודם לסיים לדבר ואז תוכל להתייחס.

עודד פורר: אני מבקש שתפריד בין העניין של אתרים לבין העניין של פיתוח תוכנות.

עודד פורר: זה הכול.

עודד פורר: אני מוכן לסגור את כל האתרים, אני לא מוכן לסגור חברות.

עודד פורר: לאסור פיתוח תוכנה וכדומה אני לא רוצה.

<רפ"ק גבי ביטון: בשום שלב בהצעה לא מדובר על סגירת חברה.

<רפ"ק גבי ביטון: חברה שמקיימת את הצעת החוק לא נסגרת.

עודד פורר: פיתוח תוכנה מבחינתך נופל בגדר הצעת החוק?

<רפ"ק גבי ביטון: האתרים האלה שאנחנו מדברים פותחו על-ידי - - -

רחל עזריה: הם לא.

יגאל גואטה: אני חושב שאם פיתוח תוכנה היה נופל בהצעת החוק היו פה היום 2,000 איש.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: אף אחד לא פה.

יגאל גואטה: אף אחד לא חושש באמת.

יגאל גואטה: מי שהוא חברת הי-טק נטו לא חושש.

רחל עזריה: בדיוק.

רחל עזריה: תודה חבר הכנסת גואטה, ברוך רופא חולים.

<רפ"ק גבי ביטון: מה שאני אומר זה שמדינת ישראל - - - בתהליך שלם של זיהוי הבעיה, שהיא בעיה כלל עולמית ואנחנו יחד עם הרשויות בארצות-הברית, אפרופו מדינות בהם יש איסור, פועלים מול פייסבוק, מול אפל, מול גוגל ומול חברות כרטיסי האשראי.

<רפ"ק גבי ביטון: כלומר זה משהו שאנחנו יודעים שיש להם השלכות של משאבי אנוש.

<רפ"ק גבי ביטון: אבל יש פה בעיה אמיתית שצריך להידרש אליה, אפרופו לגבש - - - ביחס לחברות בארץ.

<רפ"ק גבי ביטון: הדבר הזה התחיל בקטן, הוא היה מעבר מהימורים באינטרנט לתופעות אחרות.

<רפ"ק גבי ביטון: שחקנים שאנחנו מכירים מתחום ההימורים באינטרנט עשו הסבה מקצועית לתחום האופציות הבינאריות.

<רפ"ק גבי ביטון: התחום הזה היה קטן, הוא התפתח וגדל.

<רפ"ק גבי ביטון: שירותי חברות של סליקה, שזה גם טכנולוגי, כי זו סליקה ברשת בדרך-כלל וגם שירותים לפיתוח תוכנות ותחזוקת התוכנות.

<רפ"ק גבי ביטון: שירותיהם נשכרו, עובדים נשכרו, אפשר לראות באתרים בהם מבקשים מעובדים לפנות על-מנת להיות מועסקים, ממש תיאורים פרטניים של מה שצריך, יש חברות שעוסקות בזה.

<רפ"ק גבי ביטון: הבעיה שלנו שהם גלשו מהרשות לניירות ערך לתוך הפעילות עצמה, הפעילות הבעייתית.

<רפ"ק גבי ביטון: זאת אומרת הם הגיעו אפילו למצבים של שליטה.

<רפ"ק גבי ביטון: הם מוכרים גם את התוכנה, גם את הסליקה וגם את היכולת לנהל, לתחזק או לעשות דברים אחרים מתוך התוכנה.

<רפ"ק גבי ביטון: כלומר, התוכנה היא לא שאתה לוקח מוצר שולח אותו ואז לומד איך להיכנס למחשב או שצריך לעשות עדכון אחת לכמה חודשים.

<רפ"ק גבי ביטון: ממש מדובר על זה שאתה יכול להרים טלפון ולהשפיע לפעמים גם על תוצאות, עם מי שהתוכנה נמצאת אצלו בצד השני ועוד כהנה וכהנה דברים שמן הסתם נידרש אליהם בתיקי חקירה בעתיד.

רחל עזריה: משרד המשפטים בבקשה.

<לילך וגנר: לילך וגנר משרד המשפטים, ייעוץ וחקיקה.

<לילך וגנר: דבר ראשון לגבי המצב החוקי הקיים היום, אנחנו רואים חברות הי-טק שבונות תוכנה ומתפעלות אותה לפלטפורמות שעוסקות במרמה גם כשותפות למעשה המרמה.

<לילך וגנר: מבחינת המצב החוקי הקיים היום, בלי קשר להצעת החוק, מי שמספק שירותים לחברות שעושות מצגי שווא במסגרת התוכנה שלהם, למשל תמיד מפסידים בסכומים מאוד גבוהים, או שאפשר באמצעות התוכנה להעלים הכנסות או כל מיני פעילות מרמה כזאת, כיום זאת עבירה פלילית.

רחל עזריה: זה לא שיש באמת חברות כאלה לגיטימיות שלא עוברות עבירות פליליות ובעצם אנחנו הולכים להפסיד - - -

<קריאה: - - -

רחל עזריה: סליחה, חברים מי שרוצה לדבר שיבקש זכות דיבור.

רחל עזריה: אמרה נציגת משרד המשפטים דברים ברורים, זו עמדת המדינה.

רחל עזריה: אני ברשות המחוקקת ואני אמורה לשמוע את עמדת המדינה ואני חושבת שברור שהיא אומרת דברי אמת, אם אתם לא מסכימים אתה יהיה לכם זמן להגיב.

<לילך וגנר: מי שמספק פלטפורמות לפעולות של מרמה בעיני הוא שותף מלא לפעולות המרמה שמבוצעות בפלטפורמה.

<לילך וגנר: זה המצב החוקי הקיים.

יגאל גואטה: יש מישהו שחושב אחרת?

<קריאה: מי עושה את זה?

רחל עזריה: סליחה אדוני.

<לילך וגנר: אני מספרת על מצב חוקי.

<לילך וגנר: דבר שני, מי שמבצע עבירה שחלקה נעשה בארץ, גם מבצע עבירה לפי חוקי מדינת ישראל.

<לילך וגנר: בלי קשר לרישום תיקון חקיקה.

<לילך וגנר: בנושא של הימורים המצב די דומה.

<לילך וגנר: יש איסור ישראלי בחוק העונשין שלא כל המדינות יש מקבילה לאיסור הזה, שמדבר על איסור ארגון וערכית הימורים.

<לילך וגנר: יש מדינות בהם הימורים זה דבר מותר ועדיין, עריכת הימורים מתוך ישראל למדינות בהם זה מותר, זה מהווה עבירה פלילית לפי דיני מדינת ישראל.

<לילך וגנר: צריך להבהיר את המצב החוקי הקיים גם בנושאים כאלה בהם יש כמובן גישות שונות בעולם.

<לילך וגנר: במובן הזה אני רוצה להבהיר שהאיסור הספציפי שאנחנו מדברים היום לא מהווה קידוש שאין לו אח ורע בחקיקה הישראלית.

<לילך וגנר: אנחנו מדברים על ישראלים שמתפעלים מתוך ישראל פלטפורמות בחו"ל וזה גם קיים בנושא של ארגון הימורים.

<לילך וגנר: זו תשובה יותר כללית לעניין המשפטי.

עודד פורר: אני רוצה להבין את הפרשנות של מה שאמרת.

עודד פורר: אם מדינת ישראל מכרה מערכת נשק למדינה איקס ומדינה איקס עשתה עם מערכת הנשק הזו עבירות על המשפט הבין-לאומי, מדינת ישראל נושאת באחריות מבחינתכם?

<לילך וגנר: אם מדינת ישראל שותפה - - -

עודד פורר: פתחנו מערכת נשק ומכרנו אותה לחו"ל.

עודד פורר: אנחנו גם נותנים את התחזוקה של מערכת הנשק הזו למדינות, ככל שצריך.

<לילך וגנר: ככל שיש מודעות של הישראלים לעבירות שמבוצעות שם ומתן סיוע לעבירות, אז זו תהיה עבירה.

<לילך וגנר: זה ענין עובדתי.

עודד פורר: אני לא מדבר על מתן סיוע.

<לילך וגנר: אני אתן עוד דוגמה, מי שמוכר מוצר שהוא לא מרמתי, הוא לא מבצע עבירה פלילית.

<לילך וגנר: אבל מי שמוכר מוצר, עצם המכירה של מוצר שיש בו כל מיני אפשרויות מרמה ויש אותן במוצר עצמו.

<לילך וגנר: לכן זו לא דוגמה טובה.

עודד פורר: באקדח אפשר להשתמש - - -

<לילך וגנר: זו לא דוגמה טובה.

<לילך וגנר: אני יכול למכור מוצר ניטרלי שיכול להיעשות בו שימוש חוקי ושימוש בלתי חוקי.

<לילך וגנר: ככל שאתה מודע ותורם לשימוש הבלתי חוקי אתה שותף, ככל שלא – לא.

עודד פורר: אם מכרתי מערכת ממוחשבת, למשל לקפריסין, ניתן להשתמש במערכת הזו באופן חוקי בקפריסין, האם אני מבצע עבירה?

<לילך וגנר: אם אתה מוכר מוצר למדינה וזה כל מה שאתה עושה, אתה לא מבצע עבירה.

<לילך וגנר: אם הפלטפורמה הזו מאפשרת מרמה אז זאת עבירה בכל מקרה.

עודד פורר: אני אתן לך דוגמה.

עודד פורר: אנחנו אוסרים את השימוש באופציות בינאריות במדינת ישראל בחקיקה הזו.

עודד פורר: אז אנחנו לוקחים מערכת ממוחשבת שפותחה במדינת ישראל ומוכרים אותה למדינה אחרת שבה האופציה הבינארית היא חוקית, למשל קפריסין, האם זה מבחינתך עבירה על החוק או לא?

<לילך וגנר: אני חושבת שהחוק שלנו מגדיר את זה בצורה הרבה יותר ברורה מאשר הדינים הכלליים של השותפות.

<לילך וגנר: הוא מגדיר לך מה זה תפעול.

<לילך וגנר: כמו שהבהירה שרה קנדלר, היועצת המשפטית לרשות לניירות ערך, עצם מכירה של תוכנה שמאפשרת אופציה בינארית, שאין בה משהו מרמתי, אלא כל מה שהיא עושה זה היא מאפשרת אופציה בינארית, עצם המכירה היא לא עבירה פלילית וגם לא הפיתוח של החברה בישראל.

<לילך וגנר: אנחנו הבהרנו מהו כן עבירה.

עודד פורר: ואם אני צריך לתת תחזוקה טכנית שוטפת לתוכנה הזו?

יגאל גואטה: והם עושים בזה עבירות, אז אסור.

רחל עזריה: אז אתה חלק מהעבירה.

עודד פורר: אני עושה את זה למדינה בה זה מותר.

<לילך וגנר: נשאלת השאלה מהי התחזוקה הטכנית.

<לילך וגנר: כפי שהבהירה היועצת המשפטית של הרשות לניירות ערך אפשר להציג פנים רבות של מצב בו אתה מוכר מערכת, שהיא בעצם הזירה וכל מה שצריך לעשות המשתמש שמכרנו לו זה ללחוץ על כפתור והכול מבוצע על-ידך מרחוק, אז אני רואה בזה תפעול.

עודד פורר: אם זה מבוצע על-ידי אז זה על-ידי, אין פה שאלה, מה לגבי מה שלא מבוצע על-ידי?

<לילך וגנר: פה המתח.

<לילך וגנר: עניינים טכניים מאוד קשה לנו להגדיר אותם כטכניים, זה מה שהבהירה היועצת המשפטית.

<לילך וגנר: אני נתתי לכם את הרקע לגבי מהי עבירת פנים ועבירת חוץ וכבר היום מהי פעילות מרמתית בעניין.

עודד פורר: אני לא מצליח להבין איך משהו שמכרתי לצד שלישי, אני נשאר אחראי עליו?

עודד פורר: בזה שמכרתי את הטכניקה ואני עושה תחזוקה כי אני צריך לתקן באג בתוכנה או משהו כזה.

<לילך וגנר: המצב שאתה מתאר הוא לא מצב של עבירה פלילית.

<לילך וגנר: המצב בו סיימתי את המכירה ומידי פעם אני שולחת עדכונים לתוכנה זה לא מצב של עבירה פלילית.

<לילך וגנר: הסבירו את זה ברשות לניירות ערך פעם אחר פעם.

<לילך וגנר: בעניין של הגדרת החוק, כל המוסיף גורע.

<לילך וגנר: כל מתן ביטוי לנושא הזה של תמיכה טכנית, שהוא מונח עמום, הוא לא יוצר אי ודאות, הוא רק יוצר לי חורים שאפשר להיכנס דרכם ולהציג את הפעילות כאילו זה רק תמיכה טכנית.

<לילך וגנר: אני חושבת שזה מה שניסתה להסביר היועצת המשפטית של הרשות לניירות ערך.

<רפ"ק גבי ביטון: אני אתן לך דוגמה לתמיכה טכנית, אם אני מאפשר לאיש התמיכה לפנות ללקוח שעוסק באופציות בינאריות והוא אומר לו שעל מנת לבצע את העדכון במחשב שלו הוא צריך לאפשר לו להשתלט.

<רפ"ק גבי ביטון: הוא לוחץ על השתלטות הזו ודרך ההשתלטות הזו הוא מבצע עבירות, זה היתרון.

<רפ"ק גבי ביטון: הוא נשאר מחובר ל-IP של הלקוח על מנת לבצע פעולות כאילו הוא ביצע אותם.

<קריאה: זו לא תמיכה טכנית.

<קריאה: זו עבירה.

רחל עזריה: זה הדיוק שעשינו בחוק.

עודד פורר: זה נכון גם היום, אם מיקרוסופט יעשו לי השתלטות על המחשב ויעשו עבירות בתוך המחשב שלי.

<רפ"ק גבי ביטון: ככל שאתה לוקח את המוצר ונותן את התמיכה הטכנית במגבלות החוק, אז זה עניין אחר.

<רפ"ק גבי ביטון: כשאתה לוקח את התמיכה הטכנית ופותח אותה ואתה יודע שבחלקים מהתעשייה הזו המהות שלה היא מרמה תוך ניצול יכולות טכנולוגיות, כאן אנחנו בבעיה.

<גיא דביר: גיא דביר, היועץ המשפטי של המחלקה שמפקחת ניירות סוחר ועל הבורסה.

<גיא דביר: צריך להבין איך התעשייה הזו בנויה.

<גיא דביר: אנשים יכולים להקים היום זירות סוחר בלי שום ניסיון, בלי שום ידע.

<גיא דביר: יש חברות שמוכרות חבילות.

<גיא דביר: הזירה היא זו שעומדת מאחורי זה, מי שנמצא בפרונט, הוא זה שמתקשר ללקוחות והוא זה שיוצר אתם את ההסדרים המשפטיים, הוא יכול להיות גם לא מנוסה, לא מבין בשום דבר וכל תפעול הזירה, המוח של הזירה נעשה מאחורה, על ידי אותם חברות תוכנה.

<גיא דביר: זירת סוחר לא בכדי הוגדרה בחוק כמערכת ממוחשבת שסוחרת הון עצמי במכשירים פיננסיים.

<גיא דביר: העניין של המערכת הממוחשבת הוא לב לבה של הפעילות שבזירה.

<גיא דביר: זו בדיוק הסיבה שהחוק מבקש להתייחס לסוגיה הזאת כי זו הבעיה.

<גיא דביר: היו כמה דיונים שהיו מטלטלים מבחינת ההשפעות השליליות של התופעה הזו שקיימת ואי-אפשר גם להתעלם מהעובדה שהתופעה הזו יוצאת מישראל והולכת ומתרחבת מישראל.

<גיא דביר: העמדה של הרשות ושל המדינה בהקשר הזה מתייחסת למוצר של אופציות בינאריות ומתוך עמדה מקצועית שהפעילות של האופציות הבינאריות היא פעילות של הימורים.

<גיא דביר: אין במכשיר הפיננסי הזה תועלת, אגב, שהוא נסחר בזירות סוחר, בזה אנחנו לא שונים מארצות-הברית.

<גיא דביר: גם בארצות-הברית הפעילות הזו לא מתאפשרת מחוץ לבורסה.

<גיא דביר: המסר הוא שהפעילות הזו מהותה היא פעילות של הימורים והתופעות השליליות שראינו כאן

<גיא דביר: ואנחנו עדים להם הם פשוט ביטוי לפסול ולבעיה במוצר הזה.

<גיא דביר: אם ניצור חוק שיוצר ספי מפתחים כאלה שבתוכם אנשים יוכלו לטעון שזה רק משהו תחזוקתי אבל בפועל הם ייכנסו לשם, אז בבתי משפט נצטרך לבוא ולהתדיין ולהתווכח על השאלה הזו, האם זו תחזוקה או לא תחזוקה.

<גיא דביר: המבחן הוא מבחן מאוד מדויק, הוא מדבר על תפעול.

<גיא דביר: כאשר הזירות הן אלה שמתפעלות, חברות ההי-טק האלה, אותה מכבסת מילים שאנחנו נותנים לתופעה הזו, אותם גורמים שבעצם יוצרים את התשתית לעילות ההימורים.

<גיא דביר: כמו שאמרה נציגת משרד המשפטים, ארגון הימורים זו עבירה פלילית.

<גיא דביר: כאן מדובר על תפעול שנעשה מישראל, לא מדובר על מצב שבו הוא נעשה מחוץ לישראל.

<גיא דביר: כמו שאנחנו עושים את זה לגבי ישראלים, מה שאנחנו מבקשים שיהיה ברור שהפעילות אסורה גם כלפי חוץ.

<גיא דביר: הסיבה שאנחנו נמצאים כאן היום היא בגלל שזו תופעה שאי-אפשר להתעלם ממנה, זו תופעה קשה.

<גיא דביר: לכן המחוקק מבקש להתמודד עם התופעה הזו.

<גיא דביר: אם ניצור כאן כל מיני חופי מבטחים בעייתיים, לא נוכל להתמודד עם התופעה הזו בצורה נכונה.

<גיא דביר: המבחן בעינינו הוא מבחן מאוד מדויק והוא מבחן התפעול.

<גיא דביר: כאשר התפעול נעשה מישראל, יש כאן פעילות שעל-פי תפיסת המחוקק, מה שאנחנו חושבים שצריכה להיות, היא תופעה שלילית.

<שרה קנדלר: אני רוצה להוסיף משהו אחד להערה של חבר הכנסת פורר, בגלל מה שאמרת קודם, הכנסנו תיקון שעוד לא הקראנו לפרוטוקול, הכנסנו תיקון שנדייק את זה, ששירותי תפעול, אסור שיינתנו בהקשר לאופציות הבינאריות.

<שרה קנדלר: זאת אומרת לא בהקשר לנכסים אחרים ולפעילויות אחרות.

<שרה קנדלר: זה בהקשר לטיעון הקודם שלך ולכן דייקנו את זה בסעיף.

יגאל גואטה: לדעתי באמת אסור לתת פתח ושום סדק לדבר הזה.

יגאל גואטה: אני לא רואה שהחוק הזה מהווה איום על חברות הי-טק כי ברור לכולנו שאם זה היה מהווה איום ולו הקטן ביותר, היינו פוגשים פה היום מאות חברות הי-טק שעומדות על הרגלים האחוריות וזועקות ויש כאלה למכביר במדינת ישראל.

יגאל גואטה: זה קצת רצון להלך עלינו אימים.

יגאל גואטה: אני חושב שצריך ללכת על זה כמו שזה, בלי סדקים, בלי חורים ולאסור את זה בתכלית האיסור.

רחל עזריה: בנוגע לפיטורי העובדים מה"קול סנטרים".

רחל עזריה: הנושא של פיטורי עובדים מאוד קרוב ללבי ואחד הדברים שעשיתי זה לפנות לאנשים שמפעילים קול סנטרים ושאלתי באופן כללי האם יש מחסור בעובדים בתחום או יש עודף של עובדים?

רחל עזריה: אם בעצם יש עובדים שנפלטים למעגל האבטלה, האם הם יתקשו למצוא עבודה במקומות אחרים או שזה תחום חסרים בו עובדים באופן עקבי בצורה קיצונית, גם כשמשלמים הרבה?

עודד פורר: עדיין אני חושב שאת הזירות האלה של השיווק, טוב שסוגרים, אין שאלה.

עודד פורר: אני בא גם מהצד של הרבה עולים חדשים או בני המגזר הערבי שעובדים במקומות האלה.

עודד פורר: היתרונות של אותם עובדים זה בעבודה של קול סנטר כלפי חוץ.

עודד פורר: לא ייקחו עכשיו לקול סנטר מישהו שהעברית שלו לא טובה כדי לשווק את הוט או יס.

רחל עזריה: אבל יש הרבה קול סנטרים לדוברי אנגלית בירושלים.

עודד פורר: הרבה מאוד אנשים שם ילכו הביתה אבל בעניין הזה, אני מסכים עם מה שאמר הנציג של משטרת ישראל, אין חולק בעיני שצריך לסגור את הזירות האלה ברמת השיווק שלהם, ברמת התפעול שלהם.

עודד פורר: ראינו את הנזקים שזה עושה וגם שמענו מישהו שעבר בקול סנטר בדיון הקודם, שיצא עם תחושה מאוד רעה, על אף המחיר שנשלם על העניין הזה באובדן עבודה.

רחל עזריה: בדיון הראשון שמענו עוד חמישה ששה.

עודד פורר: יש פה תעשייה שחלקה לא לגיטימי וחלקה לגיטימי.

עודד פורר: אני לא רוצה להרוס את החלק הלגיטימי.

עודד פורר: את זה אני רוצה להבהיר היטב, איך אנחנו לא חוצים את הקו הזה, כמו שאמר בדיון אחר חבר הכנסת גפני, מרחק בין טוב לרע הוא כחוט השערה, איך לוודא שאנחנו לא עוברים אותו.

רחל עזריה: גם אני יצאתי מהדיון הקודם וחשבתי איך אנחנו מוודאים שלא תהיה פגיעה.

רחל עזריה: אגב, עשינו שינוי בנוסח, ישנו דיוק, כדי לוודא את זה.

רחל עזריה: אחת הסיבות שאנחנו מחוקקים את החוק הזה כי הוא חשוב וגילינו שהוא פוגע בהשקעות בישראל.

רחל עזריה: לא השקעות בנדל"ן, השקעות בהי-טק.

רחל עזריה: משהו נוסף שקרה אחרי הדיון, הטלפון שלי דמם.

רחל עזריה: עסקתי בהי-טק בירושלים, הקמנו מערך מטורף של סטארט-אפים וירושלים היום היא עיר מס' 3 בארץ, כשהייתי סגנית ראש העיר היינו רחוק למטה וזה היה פרויקט ענק שעבדתי עליו.

רחל עזריה: אף פניה מאף חברת הי-טק.

רחל עזריה: יש פה טענה שחוזרת על עצמה ואני ארשה לעצמי לומר מילה שנוגעת בפינה מאוד חמה בלבנו, הנושא של פיטורי עובדים ובטח הנושא של הי-טק, אנחנו בטח לא רוצים לפגוע בתעשיית ההי-טק.

רחל עזריה: אבל ככל שהנושא נלמד על בוריו אני מבינה שהיה דיוק ועשינו אותו.

רחל עזריה: ההצעה פה היא הצעה שפותחת פתח, בלי קשר להי-טק, פשוט להמשיך לאפשר את האופציות הבינאריות בישראל.

רחל עזריה: אני השתכנעתי שזה המצב ואני לא רואה סיבה לשנות מעבר לדיוק שעשינו, שבאמת אנחנו מוודאים שאין פה שום פגיעה.

רחל עזריה: אני חושבת שבטח בעניין המידתיות, אם אנחנו פוגעים בהשקעות בישראל, שזה אין ספור חברות הי-טק, אנחנו לא מוצאים את אותה חברת הי-טק שהיא חברת הי-טק ולא חברת אופציות בינאריות שעוסקת גם באיזשהו פיתוח.

רחל עזריה: לא כל-כך מצאנו את החברה הזאת.

רחל עזריה: כך שדעתי התגבשה לאורך הדיונים.

יגאל גואטה: אותו אדם שהגיע לפה ובכה שהוא מפסיד את פרנסתו, מדובר בחברה שמבצעת פשעים או לא?

רחל עזריה: הגיע אב הבית של אותו חברה.

יגאל גואטה: שמקימה אתרים לא חוקיים?

<משה אברהמי: ממש לא.

רחל עזריה: גילינו שהם מתעסקים בדברים אחרים - - -

<משה אברהמי: אלה דברים לא מדויקים.

רחל עזריה: סליחה, תכף תקבלו זכות דיבור.

רחל עזריה: מותר בכנסת לומר דברים לא מדויקים.

רחל עזריה: אם אתם חושבים אחרת תגידו, אין בעיה.

<יהושע שוחט גורטלר: אפשר להגיד על חברה שהיא פושעת?

<יהושע שוחט גורטלר: שהם עושים פשעים.

רחל עזריה: אחד הדברים שגילינו הוא שהחברה עוסקת במגוון תחומים, בתחום הזה של האופציות הבינאריות הם לא יוכלו לעסוק יותר, אבל בתחומים אחרים יש מה לעשות.

יגאל גואטה: אנחנו לא מבקשים לסגור אותה, רק שלא תתעסק באופציות בינאריות.

רחל עזריה: עורכת-דין דבורה אביטבול בבקשה.

<דבורה אביטבול: תודה.

<דבורה אביטבול: רציתי לדייק בכמה דברים.

<דבורה אביטבול: אני מייצגת קורבנות.

<קריאה: קורבנות לכאורה.

<דבבורה אביטבול: אני מייצגת קורבנות של אופציות בינאריות גם בצרפת.

<דבבורה אביטבול: אני מודעת על המשך חקירה כי יש לנו זכות כפי שהסברתי, לבדוק ולעיין בחקירה ואני יכולה להגיד שיש מספר רב של חברות שמספקות פלטפורמות שנמצאות בארץ ונותנים את הקיט הזה, את כל החבילה, כדי לבצע את ההונאה הזאת.

<דבבורה אביטבול: אני חושבת שאנחנו צריכים לדייק ביותר את העניין.

<דבבורה אביטבול: קודם כל אני חושבת שזו אחריות משולשת.

<דבבורה אביטבול: אדם צרפתי שמגיע לארץ, פותח קול סנטר, העובדים, עולים חדשים מצרפת שלא יודעים אף מילה בעברית ומרוויחים בין 30,000 ל-40,000, אנחנו צריכים לדעת שמאחורי זה יש סיוע, יש צוות.

<דבבורה אביטבול: קודם כל את הפלטפורמה, כי אדם שמגיע, הוא תמים והוא יכול תוך 24 שעות לפתוח את החברה, מספקים לו קול סנטרים צרפתים ומבקשים שישלוט בצרפתית כשפת אם, זאת אומרת שיודעים בדיוק מה רוצים לעשות ופלטפורמת סליקה וחברה בע"מ.

<דבבורה אביטבול: מה מטרת חברת בע"מ?

<דבבורה אביטבול: הכול נסתר פה.

<דבבורה אביטבול: חברת בע"מ לא במטרה של אופציות בינאריות בכלל.

<דבבורה אביטבול: קבלנו את תוצאות הדו"ח של שופטת חוקרת בצרפת, חברת בע"מ שפותחים בארץ כדי להעסיק את העובדים הצרפתים נועדה למטרת שיווק.

<דבבורה אביטבול: זאת אומרת שהכול נספר פה.

<דבבורה אביטבול: יש חברת בע"מ פועלת פה, היא מקבלת סליקה, מקבלת פלטפורמה מוכנה, עם האופציה של הכפתור.

<דבבורה אביטבול: הכפתור שמאפשר להפסיד תוך דקה את כל הרווחים ואת כל הבונוסים של הלקוח מהיום למחר.

<דבבורה אביטבול: אם יש תלונות, סוגרים את הפלטפורמה ופותחים עוד אחת עם שם אחר.

<דבבורה אביטבול: הגענו לרשימות שחורות בצרפת של הרשות לניירות ערך שאנחנו בקשר אתם, אלפי שמות של אתרים, גם באופציות בינאריות גם בפורקס ועכשיו גם הימורים על-ידי יהלומים.

<דבבורה אביטבול: המכשיר הפיננסי לא יביא סוף לדבר.

<דבבורה אביטבול: החברות הטכנולוגיות יכולות לעשות פיתוח על כל מיני מוצרים, זו הבעיה.

<דבבורה אביטבול: אם מחר סוגרים את האופציות הבינאריות מחרתיים תהיה עוד מטרה, יהלומים, קפה וכל מיני דברים.

<דבבורה אביטבול: דבר נוסף, מאוד מסוכן אם נותנים את האפשרות, צריך לסגור את הפתח הזה.

<דבבורה אביטבול: אם תהיה האפשרות לחברות טכנולוגיות לעשות את הפיתוח עבור חברות באופציות בינאריות בחו"ל אנחנו פותחים שוב את האפשרות להונאה זאת מפני שהיום אין פיקוח על התוכנה.

<דבבורה אביטבול: אנחנו לא יודעים ולא מספיק מומחים לדעת אם בתוכנה הזאת יש את הכפתור או לא.

<דבבורה אביטבול: הם יכולים לפתח ולעשות את השיווק עבור חברות אופציות בינאריות - - -

עודד פורר: מה זה הכפתור שאת מדברת עליו?

<דבורה אביטבול: יש לי גישה לחקירה.

<דבורה אביטבול: חבל שלא הזמנו יותר עובדים שהביעו חרטה על מה שהם עשו כי הם יודעים שזה לא יכול להיות שבן אדם מרוויח כסף כמה חודשים, כדי לשדל אותו להשקיע עוד ועוד וברגע שלוחצים על הכפתור הוא מפסיד הכול ואין לו שום גישה - - -

<משה אברהמי: זה פשוט שקרים.

<דבורה אביטבול: אלה לא שקרים, זה מהחקירה.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: יוסי הרצוג בבקשה.

<יוסי הרצוג: אני באמת מבקש לשמוע את הדברים שלי עד הסוף.

<יוסי הרצוג: אפילו מתחנן.

<יוסי הרצוג: אני 20 שנה בתחום הפורקס והאופציות הבינאריות.

<יוסי הרצוג: אני משווק פורקס ואופציות בינאריות בכל העולם ובישראל.

<יוסי הרצוג: אני גאה בזה, אני לא פושע, אני לא נוכל, אני לא ארגון פשע, לא בגללי שונאים את ישראל בעולם.

<יוסי הרצוג: אני רוצה לספר כמה דברים בנושא זירות המסחר, גם על תחום הפורקס.

<יוסי הרצוג: לפני 15 שנה התחיל הנושא של הפורקס בישראל.

<יוסי הרצוג: היו מאות זירות מסחר לישראלים שעשו פשעים הרבה יותר חמורים ממה שסיפרת לנו, גניבות ורמאויות.

<יוסי הרצוג: מה הרשות לניירות ערך וכנסת ישראל עשו, אמרו רגולציה, חוק.

<יוסי הרצוג: לא סגרו את תחום הפורקס כמו בכל העולם.

<יוסי הרצוג: מתוך 300 חברות הגישו 20, 280 נעלמו כי אלה הגנבים.

<יוסי הרצוג: מתוך ה-20, הרשות לניירות ערך אישרה שש.

<יוסי הרצוג: יש פורקס בישראל ונשארו שש חברות מתוך 300 גנבים.

<יוסי הרצוג: אי-אפשר להגיד עלי שאני גנב.

<יוסי הרצוג: אמרה פה עיתונאית נחמדה שהיא מפחדת שיש הרבה פושעים בתחום שיהרגו אותה.

<יוסי הרצוג: גם אני מפחד.

<יוסי הרצוג: אני מפחד מהשוטר, אני מפחד ממס הכנסה, אני מפחד מהרשות להלבנת הון שיבואו אלי.

<יוסי הרצוג: כולם הרי יבואו אלי, אשתי אומרת לי לא ללכת, אתה משוגע?

<יוסי הרצוג: אתה לוחם במשטרה, ברשות לניירות ערך, הם יעצרו אותך כי הם מחפשים מישהו וימצאו.

<יוסי הרצוג: אני השגתי 513 עובדים מ-2015 אף אחד לא יגיד עליהם שהם רמאים.

<יוסי הרצוג: אתם תבקשו סליחה.

<יוסי הרצוג: לא מעניין אותי החוק הזה.

<יוסי הרצוג: אני רוצה פיצוי.

<יוסי הרצוג: אני רוצה לעבוד שנה.

<יוסי הרצוג: תכנסו לרשות לניירות ערך האוסטרלית, חברה בשם "היילו" טכנולוגיה ישראלית, 100 מיליון דולר רווח, שילמו 35 מיליון דולר לרשויות האוסטרליות.

<יוסי הרצוג: אל תגיד לי "ששש" עם האינטרסים שלך, עם הקורבנות.

<יוסי הרצוג: קיבלתי תביעה לפני עשר שנים, 500 מיליון שקל תביעה ייצוגית נגדי, לקוח שהפסיד 2,000 שקל בפורקס.

<יוסי הרצוג: היו כותרות בגלובס על 6.5 מיליון שקל שמישהו הפסיד אצלי בחברה.

<יוסי הרצוג: הכותרות היו: יוסי הרצוג – גנב, רמאי, נוכל.

<יוסי הרצוג: מבחינת הקורבנות, תקראו את הפסיקה של בית המפשט שקבע לי 200,000 שקל הוצאות משפט.

<יוסי הרצוג: אפילו לא גביתי אותם, כי לך ותגבה מהאנשים האלה 200,000 שקל הוצאות משפט.

<יוסי הרצוג: איך אפשר להגיד בכנסת ישראל פושעים גנבים רמאים ל-400 אנשי חברת טכנולוגיה?

<יוסי הרצוג: לא מעניין אותי החוק הזה.

<יוסי הרצוג: כל שקל שאני אקבל כפיצוי, הכול ילך לעובדים שלי.

<יוסי הרצוג: אם יש לי עובד רמאי בחברה, הוא יפוטר מיד.

<יוסי הרצוג: כמה אפשר לשמוע את ההסתות האלה?

<יוסי הרצוג: אופציה בינארית היא כלי פיננסי לגיטימי בארצות-הברית בבורסה.

<יוסי הרצוג: המנכ"ל לשעבר של הבורסה הישראלית, הוא המציא את זה.

<יוסי הרצוג: באוסטרליה אמר המנכ"ל לרשות לניירות ערך אמר שזה הימור כי זה מכה, באוסטרליה תחת הרגולציה זה חצי מכה מותר וזה חוקי.

<יוסי הרצוג: אני לא יכול לדבר עם חברה פרטית שלי באוסטרליה?

<יוסי הרצוג: אני פושע הלבנת הון?

<יוסי הרצוג: די, לא מדבר יותר.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: עורך-דין אמיר אלטג'י.

<אמיר אלטג'י: שמי אמיר אלטג'י, אני מייצג קורבנות של נפגעי התרמית הזו שנקראת פורקס שמופעלת מישראל.

רחל עזריה: אנחנו מדברים על אופציות בינאריות.

<אמיר אלטג'י: אני מבקש להצטרף לדבריה של דבורה ולהגיד שהבעיה היא לא רק חברות האופציות הבינאריות אלא חלקן של חברות אחרות שמופעלות מכאן.

<אמיר אלטג'י: המסר לדעתי שמדינת ישראל מנסה להציג לעולם זה שהיא מנסה למנוע ניהול חברות, אני לא טוען שיש כאן חברות עברייניות, אבל יש אחוזים מאוד גבוהים ואגיד אפילו 90% של גנבים מהחברות.

<קריאה: הרוב גנבים - - -

רחל עזריה: אתה מדבר אתי.

<אמיר אלטג'י: מה שמדינת ישראל מנסה לעשות זה למנוע את המשך ההתנהלות העבריינית מישראל.

<אמיר אלטג'י: אנחנו מנסים למנוע את תפעול הזירות הסוחר האלה מכאן.

<אמיר אלטג'י: בהמשך לדוגמת הנשק של חבר הכנסת פורר, אם מוכרים נשק למדינות בחו"ל אז אין בעיה.

<אמיר אלטג'י: אבל אם מוכרים את הנשק כשיודעים שהצד שקונה את הנשק קונה למטרה לא לגיטימית או למטרת של פגיעה בחפים מפשע, אז המכירה עצמה ואופי אפילו הפיתוח של הנשק הזה, מול מטרה אחת ספציפית אז הוא אסור.

<אמיר אלטג'י: אני מבין שמה שמנסים לעשות זה לזרות חול בעיני יושבת-ראש הוועדה ובחברי הכנסת ולפגוע ביקיר התעשייה הישראלית.

עודד פורר: צריך להבין שיכול להיות שמשהו שהוא אסור במדינת ישראל, מותר במדינות אחרות.

עודד פורר: למשל הימורים אסורים במדינת ישראל ואני שמח על כך, אבל בהרבה מדינות בעולם זה מותר.

עודד פורר: מי שעוסק בזה שם זה לגיטימי, אני לא יכול לבוא בטענות למשהו שקורה שם.

עודד פורר: אם אני מוכר לקזינו שטיח, מותר לי למכור לו?

עודד פורר: מותר לי.

<גיא דביר: לו הגורם שהיה מוכר את מערכות הנשק היה מתפעל אותם מישראל זה היה אחרת?

עודד פורר: זה לא פיתוח זה משהו אחר.

עודד פורר: על זה אין מחלוקת.

רחל עזריה: על זה גם אין מחלוקת בחוק כרגע בנוסח המוצע.

עודד פורר: אני הייתי רוצה לשמוע דווקא את אלה שחושבים שהולכים להיפגע מזה, ממה החשש שלהם.

יגאל גואטה: לגבי מה שאמר יוסי הרצוג, אתה אומר ש-90% עוברים על החוק.

<יוסי הרצוג: אני לא אומר פושעים חלילה.

<יוסי הרצוג: אני אומר שרוב החברות לא עובדות בצורה אתית כמו שצריך לעבוד.

<יוסי הרצוג: זה בהחלט מצריך פיקוח אבל לא להרוג אותם.

יגאל גואטה: אם יש אחוז כזה גבוה על מה אנחנו אמורים לבקש סליחה לא הבנתי?

<יוסי הרצוג: לבקש סליחה על זה שאתם אומרים עלי שאני גנב, רמאי וארגון פשע.

יגאל גואטה: אם אתה לא גנב אז אתה לא גנב.

יגאל גואטה: זה נראה כמו על ראש הגנב בוער הכובע.

יגאל גואטה: למה הוא לא צועק שאני אומר גנב.

עודד פורר: למה לא ביקשתם רגולציה?

<שרה קנדלר: ביקשנו.

<שרה קנדלר: אנחנו חושבים שזו תעשייה שאי-אפשר להסדיר אותה.

<שרה קנדלר: זו הסיבה שגם אסרנו את זה בארץ, כי אנחנו חושבים שזה כמו הימורים.

<שרה קנדלר: זה בדיוק ההבדל.

<שרה קנדלר: לכן אנחנו חושבים ששאין פה רגולציה שהיא רלוונטית.

<קריאה: למה פורקס אפשר להסדיר ולא אופציות בינאריות?

רחל עזריה: ברוך הבא לחבר הכנסת ילין.

חיים ילין: ב-PTOP הכנסנו סעיף בחוק הקודם שאנחנו שומרים על הסטארט-אפים ועל בתי התוכנה שהם אבן היסוד של התעשייה במדינת ישראל ואנחנו לא רוצים שהם יברחו לחו"ל.

חיים ילין: חלק מהבעיות שאנחנו מכירים היום היא בעיה של רגולציה.

חיים ילין: גם אז נאמרו לנו אותם דברים ולכן חלק מבתי התוכנה והסטארט-אפים בוחרים לנו לאנגליה, לקפריסין למקומות שבהם קיימת רגולציה והם יכולים לעבוד.

חיים ילין: צריך להתמודד עם זה.

<שרה קנדלר: גיא נתן על זה סקירה.

חיים ילין: אני ממש מתנצל שלא הייתי.

חיים ילין: מהיום הראשון שאני בחקיקה הזו אני מתנגד לאופציות בינאריות ולכל מה שנקרא הימור על מטבע או על מה שלא יהיה.

חיים ילין: אגב, גם על הימורים על סוסים אני מתנגד.

רחל עזריה: למה "אגב"?

רחל עזריה: מה מיוחד בסוסים?

רחל עזריה: מלכת אנגליה?

חיים ילין: אני לא מסכים בנושא ההימורים עם כחלון, כולל סוסים.

חיים ילין: יש סרט שנקרא "העוקץ" שם יש מרוץ סוסים שהם משדרים בדיליי ואפשר להמר עליו.

חיים ילין: שמעתי חלק מהסיפורים ואני לא רוצה דיליי ולא כלום.

חיים ילין: באתי במטרה אחת, שאותם סטארט-אפים ואותם צעירים שמפתחים תוכנה לא ייהנו מהמפה.

חיים ילין: בדרך אני מקבל טלפון מפרופ' שמואל, אני מבין את החשש שלו ושאלתי אותו על תוכנות מדף – ברור, אבל בית תוכנה, ברור לך שגם הם צריכים להיות חלק מזה?

חיים ילין: בשיח שלנו הוא אומר בסדר בתנאי אחד, שתמורת התוכנה הם לא מתפעלים ודבר שני הם לא מקבלים אחוזים מתוך הרווחים בשביל לקנות.

חיים ילין: אנחנו מכירים מעורכי הדין שכשאומרים להם שאין כסף, הם עונים שייקחו 40% מהרווחים העתידיים אחרי שייצגו בכבוד, הסיכון עליהם.

חיים ילין: לכן, אם אתם מבינים את המסר, אפשר לנסות להגיע בחקיקה לווין-ווין.

חיים ילין: זאת אומרת שלא רק תוכנות מדף אלא גם בתי תוכנה בתנאי אחד, הם לא מתפעלים את הדבר הזה והתשלום הוא ישירות ולא דרך אחוזים.

חיים ילין: זה מה שסגרתי עם שמואל.

חיים ילין: מקובל או לא, אני חושב שזה נכון.

חיים ילין: אני מאמין שזה לא בנוסח כי דיברתי אתו והוא חושש מאוד.

רחל עזריה: אז סגרת אתו או לא?

חיים ילין: סגרתי אתו מה שמקובל, גם מה שמקובל עלי, השאלה אם זה מקובל עליך ועל כל חברי הכנסת?

רחל עזריה: מה הנוסח שאתה מציע?

חיים ילין: הנוסח שאני מציע זה לא רק תוכנות מדף אלא גם בתי תוכנה שמתכננים.

חיים ילין: יש תכנות של כל תוכנה שהם לא נמצאים בקצה והתשלום עבור התוכנה הוא ישיר ולא תמורת תמלוגים עתידיים שהתוכנה הזאת תייצר.

<ורד קירו זילברמן: אני רוצה להתייחס לנוסח כי לפי עניות דעתי ואני שומעת גם את חבר הכנסת ילין וגם את חבר הכנסת פורר, אני יודעת מה המטרה של הרשות לניירות ערך ושל משרד המשפטים שגם לי נאמר שלא הכוונה לתוכנות מדף או update תוכנתי זה או אחר.

<ורד קירו זילברמן: אז אם אתה רואה בסעיף 6 החדש, עשינו תיקון בעקבות ההערות שלכם, זה סעיף 44יד1 אני קופצת ל-(ב)(2) "ביחס למכשיר פיננסי כאמור בסעיף קטן (א)" זה באמת בעקבות ההערות שלכם.

<ורד קירו זילברמן: גם אני פניתי בעקבות ההערות שעלו פה, היה לנו מאוד חשוב לחדד שאנחנו מתייחסים אך ורק ביחס למכשיר הפיננסי כאמור בסעיף קטן (א) שאנחנו לא פותחים כל מי שמשווק גם לזה וגם לזה, בגלל שהוא משווק למישהו שמתעסק בבינארי, עכשיו לא יוכל לעשות שום דבר וזה היה חידוד מאוד חשוב.

<ורד קירו זילברמן: בסעיף כתוב "תפעול של זירת הסוחר".

<ורד קירו זילברמן: אנחנו לא כותבים תפעול של התוכנה, הכוונה היא שמי שמתפעל את זירת הסוחר, שבלעדיו אין, ואם הוא מושך את התוכנה אז למעשה מתה זירת הסוחר והוא מתפעל אותה ב-on going, לזו הייתה הכוונה.

<ורד קירו זילברמן: לו יש את הכפתור.

<ורד קירו זילברמן: ככל שהוא מוכר את התוכנה, אומר שלום ונעלם, כמו שאני קונה תוכנה של windows, הסעיף הזה לא תופס אותו.

<ורד קירו זילברמן: כשאנחנו אומרים תפעול של זירת הסוחר ביחס למכשיר הפיננסי, אז יש לנו כאן לדעתי חגורה על שלייקס, זה גם התפעול של זירת הסוחר עצמה, לא תפעול של התוכנה אלא של זירת הסוחר עצמה, שבלעדיו אין, ביחס למכשיר הפיננסי אך ורק המכשיר הפיננסי שהגדנו אותו, הבינארי, ואנחנו מדברים על מה שבלעדיו אין, אלה אותם מערכות ממוחשבות, התמחורים, הסליקה והתפעול של מוקדי השירות, כי ברור לנו שבלעדיהם כל הזירה הזו לא קיימת.

<ורד קירו זילברמן: ככל שאותו אחד משווק את התוכנה שלנו ויוצא מהסיפור הזה, אני חושבת שמלכתחילה זו לא הייתה הכוונה ולעניות דעתי הנוסח נותן לזה את הביטוי המלא.

<ורד קירו זילברמן: אני מקווה שנחה דעתכם, מעבר לזה זה באמת עניין שלכם.

<ורד קירו זילברמן: אנחנו גם בדקנו את זה כי גם לנו זה הפריע, נושא של חופש העיסוק פה הוא חשוב והוא קריטי ולא רצינו לשפוך את התינוק עם המים.

<ורד קירו זילברמן: ישבנו שעות ארוכות עם הרשות לניירות ערך ועם משרד המשפטים ובסופו של דבר הכנסנו את החידודים שנראו לנו, ככל שניתן גם לשמור על הרעיון המקורי של הצעת החוק וגם להגן על מי שניתן להגן שלא פשע ולא חטא.

<משה אברהמי: משה אברהמי, רואה חשבון ועורך-דין בהשכלתי, מנהל הכספים בחברת ספוט אופשן.

<משה אברהמי: קודם כל אני מוחה בצורה נחרצת על חלק מהדברים שנאמרו פה.

<משה אברהמי: הואשמנו, אפילו לא ברמיזה שאנחנו פושעים, גם חברות הטכנולוגיה וגגם אנחנו ושאנחנו מרמים ושאנחנו נותנים יד לרמאות ולפשעים.

רחל עזריה: מי אמר?

<משה אברהמי: אפשר לקרוא את הפרוטוקול.

חיים ילין: מי שאמר את זה אלה אנשים שהגיעו לפה שעבדו בחברות האלה.

<משה אברהמי: היום אמרו את זה בדיון.

<משה אברהמי: קודם כל אני מוחה על זה.

<משה אברהמי: אמרו שחברות הטכנולוגיה או המערכות מאפשרות לרמות סוחרים עם כפתור נסתר.

<משה אברהמי: אני לא מכיר כזה דבר.

<משה אברהמי: התוכנה שלנו היא תוכנה אמינה, מהימנה, אפשר לבדוק אותה בכל רגע נתון.

<משה אברהמי: התוכנה שלנו עברה את הרגולטורים המחמירים ביותר שזה אומר - - - שזה אומר יפן אין רגולטור יותר מחמיר מיפן בנושא הזה.

רחל עזריה: אשריך.

רחל עזריה: זה בסדר גמור וטוב שכך.

רחל עזריה: אני מבקשת אם יש לך התייחסות לעניין החוק.

<משה אברהמי: יש לי הרבה התייחסויות לדברים שנאמרו פה, זה אחד מהם.

<משה אברהמי: לגבי המהימנות של התוכנה, ספוט אופשן היא חברת הי-טק שמוכרת על ידי רשות המסים כמפעל מועדף ומקבלת הטבות מס בגין הדבר הזה, כי היא מוכרת על-ידי המדינה כחברה טכנולוגית, חברה שעובדת בייצוא.

<משה אברהמי: דבר שני, הטכנולוגיה שהחברה יצרה עברה את המבחנים הכי המחמירים של רגולטורים בעולם.

רחל עזריה: כיוון שאנחנו בהצעת חוק בעניין האופציות הבינאריות.

רחל עזריה: החברה שלך עוסקת רק באופציות בינאריות?

<משה אברהמי: החברה שלנו מייצרת טכנולוגיה למגזרים פיננסיים.

רחל עזריה: אז לא רק אופציות בינאריות.

<משה אברהמי: לא רק, התחלנו מזה, אנחנו עושים את זה בצורה יפה, אמינה, מהימנה.

<משה אברהמי: אין כזה דבר אצלנו כפתור שיגרום למישהו להפסיד כמו שכל מיני אנשים דברו.

<משה אברהמי: אין כזה דבר שמישהו יגרום לסוחר כזה או אחר להפסיד או להרוויח.

יגאל גואטה: תן לי להבין, בלי הנושא של הכפתור, שזה חמור, אתם מתעסקים בהימורים?

<משה אברהמי: לא.

<משה אברהמי: חד משמעי.

יגאל גואטה: אז מה החוק קשור אליך?

יגאל גואטה: החוק מדבר על אופציות בינאריות, שאתה מוכר לאדם הימורים.

<יהושע שוחט גורטלר: תיקון לחוק ניירות ערך שעוסק במסחר פיננסי לא לחוק העונשין שעוסק בהימורים.

<יהושע שוחט גורטלר: החוק הזה מדבר בדיוק על פעילות - - -

רחל עזריה: עורך-דין גורטלר, נו, באמת.

<יהושע שוחט גורטלר: הרשות לניירות ערך הלכה לבית משפט בישראל וטענה שאופציות בינאריות הם לא הימורים.

<יוסי הרצוג: לא צריך להגיע לנושא של הכפתור בשביל - - -

<יהושע שוחט גורטלר: הרשות לניירות ערך טענה בבית משפט בישראל שאופציות בינאריות זה לא הימורים.

רחל עזריה: סליחה, אין לכם זכות דיבור.

רחל עזריה: אתה רוצה להמשיך לדבר?

רחל עזריה: חברים שלך מפריעים לך.

<משה אברהמי: לשאלתך, אנחנו טכנולוגיה שמייצרת מוצר פיננסי שמוכר בכל העולם, מוכר ביפן.

<משה אברהמי: יש רגולציה לנושא הזה שמאפשרת לסחור ב - - - מעבר לדלפק.

רחל עזריה: תודה.

<משה אברהמי: לא סיימתי גברתי.

רחל עזריה: חברים שלך בזבזו לך את הזמן

<משה אברהמי: כל אחד מדבר פה כמה שהוא רוצה, רק אותי את קוטעת.

<קריאה: רק אותנו מגבילים.

<משה אברהמי: אחרי כל ההאשמות, תנו לי לפחות להגיב.

רחל עזריה: אם אתה מעוניין לדבר בבקשה, יש לך עוד דקה.

רחל עזריה: אם לא, תוותר ונמשיך הלאה.

<משה אברהמי: אמרתי לגבי החברה שאנחנו חברה טכנולוגיה.

<משה אברהמי: רוב אנשי החברה הם עובדי פיתוח.

<משה אברהמי: הצעת החוק כפי שהיא מונחת היום לא תאפשר לנו להמשיך לעבוד.

חיים ילין: את זה אתה חייב להסביר.

<משה אברהמי: אנחנו חברה טכנולוגיה.

<משה אברהמי: לא מתפעלים.

<משה אברהמי: אנחנו נותנים פלטפורמה שהברוקרים השונים יוכלו להשתמש בה.

<משה אברהמי: הנוסח כפי שהוא מנוסח היום, אפילו תוכנת מדף - - -

חיים ילין: שמעת אותי?

חיים ילין: שמעת את היועצת המשפטית?

רחל עזריה: זה לא המצב.

חיים ילין: כתוב: "ותפעול מוקדי שירות או שיווק טלפונים או מקוונים והכל באופן ישיר ובין על-ידי נותני שירות".

חיים ילין: יכול להיות שאני לא מבין עברית?

<ורד קירו זילברמן: הוא לא בחוק.

יגאל גואטה: אם אתה לא מפעיל את זה, אתה לא בחוק.

רחל עזריה: אם אתה לא מפעיל, אתה לא בחוק, אין בעיה.

חיים ילין: אם אתה לא מפעיל את זה, לא מקבל כסף תמורת הרווחים העתידיים - - -

<קריאה: תנו לו לדבר.

רחל עזריה: אדוני, יש לך עוד 30 שניות.

רחל עזריה: אנא סיים את דבריך.

<משה אברהמי: תשובה לחבר הכנסת ילין, בדברי ההסבר להצעת החוק רשום בצורה מפורשת, מדובר על תמיכה - - -

רחל עזריה: אדוני, דבר על החוק, מספיק.

<משה אברהמי: זה בדברי ההסבר.

<משה אברהמי: אם אני נותן תמיכה - - -

חיים ילין: אני אסביר לך משהו שאתה לא מבין.

חיים ילין: אנחנו עובדים עם היועצים המשפטיים מתוך אמון.

חיים ילין: ברגע שאני אומר, לא בשפה משפטית, את החששות שלי ועל מה אני רוצה להגן והיועצת המשפטית אומרת שהסעיף הזה זה סוגר את כל מה שאני אומר, אני סגרתי עניין.

חיים ילין: זה שלכם אין אמון ביניכם ואתם רבים ביניכם, זה עניין שלכם.

<יהושע שוחט גורטלר: אם גברתי תרשה לי משפט אחד ברשותך.

רחל עזריה: לא, אתה פתחת את הדיון ודברת באריכות.

<יהושע שוחט גורטלר: מתייחסים לדברים שאמרתי ואני מבקש להבהיר נקודה אחת.

עודד פורר: אני רוצה להגדיל ולעשות ולפרש את היועצת המשפטית ואת משרד המשפטים.

עודד פורר: מאחר ובעניין הזה אני יחד עם חבר הכנסת ילין, לפחות לפי מה ששוחחנו קודם.

עודד פורר: אם אני מבין נכון, אם זה לא כתוב בחוק זאת אומרת שזה לא נמצא.

עודד פורר: אם אני אכתוב בחוק, למעט פיתוח תוכנה וכו' וכו', הכנסתי משהו שהוא בכלל לא בחוק כי החוק לא אוסר על פיתוח תוכנה, החוק לא אוסר על מכירת תוכנה ומערכת ממוחשבת - - -

<קריאה: זה לא מדויק.

עודד פורר: אני מדבר עם היועצת המשפטית.

עודד פורר: החוק לא אוסר לא על התחזוקה הטכנית של התוכנה ולא על שום דבר.

עודד פורר: החוק אוסר על דבר אחד מאוד פשוט והוא על תפעול זירת סוחר, שבזה אין שום ענין טכנולוגי ואין לנו מחלוקת על זה והחידוד שהכניסו בלשכה המשפטית אומר על תפעול זירת סוחר, ביחס למכשיר פיננסי.

עודד פורר: זאת אומרת, ככל שאתה מתפעל את המכשיר הפיננסי כמכשיר פיננסי, את זה אסור לך.

<ורד קירו זילברמן: אך ורק את המכשיר הפיננסי הספציפי הנקודתי הזה, כדי שלא תהיה בשום אופן שום פגיעה בעיסוק אחר כמו שלאדון הזה יש עיסוקים אחרים, אנחנו לא רוצים לפגוע בעיסוקים הלגיטימיים האחרים שלו.

<יוסי הרצוג: למה אסור לי לדבר עם החברה שלי בחו"ל?

<יוסי הרצוג: מה לא לגיטימי בזה?

רחל עזריה: הרשות לניירות ערך בבקשה.

עודד פורר: אין לך איסור לדבר עם החברה באוסטרליה.

<יוסי הרצוג: אסור לי.

<יוסי הרצוג: הוא יאסור אותי.

חיים ילין: תקרא.

עודד פורר: כאזרח ישראלי אתה לא יכול להפעיל חברה בלתי חוקית.

<יוסי הרצוג: באוסטרליה היא חוקית, יש לי רישיון.

<יוסי הרצוג: אני לא יכול כישראלי להיות בעלים של קזינו בלאס וגאס?

חיים ילין: הם צריכים להוכיח לי משפטית את מה שהם אומרים, כי אני לא מבין משפטית.

חיים ילין: אם מה שביקשתי נמצא בחוק, שיוכיחו לי שזה לא מופיע.

<ורד קירו זילברמן: זו הכוונה, ציינתי את זה במפורש לפרוטוקול.

<ורד קירו זילברמן: אם צריך, יציינו זאת גם משרדי הממשלה.

<ורד קירו זילברמן: הכוונה הייתה לפגוע כמה שפחות, אנחנו מאוד אמונים ואני לא יכולה להסביר את זה יותר מאשר שישבנו שעות ובדקנו שהפגיעה תהיה מינימאלית ביותר אל מול הדברים האחרים שנפגעים.

יגאל גואטה: ואני מקווה מאוד שאנחנו לא טועים ולא נצטרך לבוא עוד שנה ולתקן את זה.

<ורד קירו זילברמן: אני מבקשת מנציגת הרשות לניירות ערך, עורכת-דין שרה קנדלר, הכנסתם כמה שינויים וחידודים שלא היו בנוסח המקורי, בבקשה תציגי אותם.

<שרה קנדלר: בתיקון סעיף 1 הוספנו בסיפא: "בסעיף 1 בהגדרה "גורם מפוקח" בסופה של פסקה 8 יבוא: "או מי שמנהל זירת סוחר בניגוד להוראות סעיפים 44יב1 ו-44יד1".

<שרה קנדלר: אנחנו מבקשים לחדד פה את העניין שיש סמכויות לחוקר הרשות לניירות ערך להיכנס למקום שבו אנחנו סבורים שמתקיימת פעילות מפרה.

<שרה קנדלר: הסמכות של הרשות זה להיכנס רק למקום של גורם מפוקח לכן אנחנו מוסיפים את הפעילויות שנאסרו פה לרשימת אלה שמותר להיכנס למשרדיהם.

<שרה קנדלר: זה לגבי סעיף 1.

<שרה קנדלר: הסעיף השני שתיקנו, ורד כבר אמרה, 44יד, הורדנו ניסוחית את המילה "מצויים" ל"לקוחות מחוץ לישראל" אז בכל מקום הורדנו את המילה "מצויים" חידדנו נוסח בסעיף קטן (א): "לא ינהל אדם זירת סוחר המשמשת רק לקוחות מחוץ לישראל ומציעה מסחר באופציות בינאריות".

<שרה קנדלר: בסעיף קטן (ב)(2) כמו שורד הציגה, רצינו לחדד שתפעול של זירת סוחר היא אסורה רק "ביחס למכשיר פיננסי כאמור בסעיף קטן (א)".

<שרה קנדלר: זאת אומרת לגבי אופציות הבינאריות או מכשירים נוספים ששר האוצר יקבע.

<שרה קנדלר: אלו התיקונים.

רחל עזריה: אני מעלה את הצעת החוק להצבעה.

רחל עזריה: מי בעד הצעת חוק ניירות ערך (תיקון מס' 64), התשע"ז-2017 כנוסח הוועדה, לרבות התיקונים שביצענו, ירים את ידו?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – 4

רחל עזריה: נמנעים –אין

רחל עזריה: החוק התקבל.

רחל עזריה: אני מגישה רביזיה עצמית.

רחל עזריה: עוד חצי שעה הצבעה על רביזיה.

רחל עזריה: תודה רבה לכולם הדיון הסתיים.