ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 20, פרוטוקול מספר 589, 2017-07-24 08:33

אלי אלאלוף: בוקר טוב לכולם.

אלי אלאלוף: שבוע טוב.

אלי אלאלוף: היום ה-24 ביולי 2017, א' באב התשע"ז, השעה 8:33 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות.

אלי אלאלוף: בוקר טוב חבריי חברי הכנסת.

אלי אלאלוף: אנחנו חוזרים להצעת חוק של הקמת מועצה לגיל הרך ביוזמתו של חבר הכנסת מנואל טרכטנברג ומספר חברים שחוץ ממני אחרים לא נמצאים כאן.

אלי אלאלוף: אבל מוטי יוגב נמצא כאן, חבר חדש וחרוץ ואני שמח על כך.

אלי אלאלוף: אם אין הערות מיוחדות, נתחיל.

<ענת מימון: הנוסח שבפניכם הוא הנוסח שעבר בקריאה הראשונה.

<ענת מימון: המבנה של החוק השתנה מעט בעקבות הנוסח שעשינו ויש בעקוב אחר שינויים כמה שינויים קטנים שאחרי ההערות שקיבלנו אנחנו מבקשים להכניס לנוסח שיעבור בקריאה שנייה ושלישית.

<ענת מימון: אני אקרא את הסעיפים וככל שיש הערות לסעיפים, אפשר לפנות ולבקש.

<ענת מימון: פרק א': מטרה והגדרות מטרת החוק מטרתו של חוק זה לקדם את הטיפול בילדים בגיל הרך ואת התפתחותם הגופנית והשכלית, להבטיח את בריאותם הפיזית והנפשית ואת מילוי צורכיהם החינוכיים, החברתיים, הפיזיים והרגשיים ולתת להם תנאים נאותים וסביבה טיפולית-חינוכית הולמת ומותאמת, שיאפשרו להם שוויון הזדמנויות בחייהם הבוגרים.

<ענת מימון: הגדרות בחוק זה – "הגיל הרך" – מלידה עד תחילת הלימודים בכיתה א'.

<ענת מימון: "ועדת השרים" – ועדת השרים לענייני הגיל הרך שהוקמה לפי הוראות סעיף 19.

<ענת מימון: "חוק תקציב שנתי" – כמשמעותו בחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

<ענת מימון: "מוסד להשכלה גבוהה" – כהגדרתו בחוק שילוב סטודנטים במערכת החינוך, התשס"ה-2005.

<ענת מימון: "המועצה להשכלה גבוהה" – כמשמעותה בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958.

<ענת מימון: "תחום הגיל הרך" – לרבות נושאים אלו: חינוך וחינוך מיוחד, בריאות לרבות רפואה מונעת, טיפות חלב ומכונים להתפתחות הילד, רווחה, מסגרות חינוכיות וטיפוליות ופיתוח מסגרות אלו, תזונה, פנאי, הדרכת הורים, בטיחות וצמצום העוני, והכול אם הם נוגעים לגיל הרך.

<ענת מימון: "השר" – שר החינוך.

אלי אלאלוף: במוסדות האלה לא כללנו את המרכזים לגיל הרך.

<ענת מימון: במסגרת החינוך.

מנואל טרכטנברג: במסגרת משרד החינוך.

אלי אלאלוף: עוד לא.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: הם עברו כבר לפני חצי שנה.

<ענת מימון: אבל כתוב מסגרות חינוכיות וטיפוליות.

אלי אלאלוף: אני הייתי שם את המרכזים לגיל הרך.

אלי אלאלוף: אלה מוסדות שקיימים היום בשישים ישובים.

אלי אלאלוף: אני מעדיף כפילות מאשר שכחה.

מנואל טרכטנברג: אין בעיה.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

אלי אלאלוף: חוץ מזה, זה נותן לי הרגשה טובה.

אלי אלאלוף: מ-1985 אני עובד בזה.

מנואל טרכטנברג: רק לשם כך זה שווה.

<ענת מימון: בסדר.

<ענת מימון: אנחנו נוסיף את המרכזים לגיל הרך לתוך התחום של הגיל הרך.

<רחל סונגו: לציין שהנציג של זרוע העבודה בכניסה.

<רחל סונגו: כשהוא יגיע, הוא רוצה להתייחס לעניין של שר החינוך.

<ענת מימון: פרק ב': המועצה לגיל הרך הקמת המועצה לגיל הרך מוקמת בזה המועצה לגיל הרך (בחוק זה – המועצה) שתפעל במסגרת משרד החינוך.

<ענת מימון: תפקידי המועצה תפקידי המועצה הם: להכין תכנית לאומית רב שנתית לתקופה שלא תפחת משלוש שנים, שמטרתה לקדם את הטיפול בתחום הגיל הרך כפי שהחליטה המועצה ולהמליץ על סדרי העדיפויות ליישום התכנית האמורה.

מרדכי יוגב: להכין תכנית לאומית רב שנתית לתקופה שלא תפחת משלוש שנים, זאת אומרת שאתה רואה קדימה עבודה רב שנתית.

מרדכי יוגב: למה מחקתם על שלא תעלה על חמש שנים?

מנואל טרכטנברג: אני אסביר.

מנואל טרכטנברג: אני אתן לך דוגמה.

מנואל טרכטנברג: התכנית הרב שנתית שאני הובלתי במועצה להשכלה גבוהה הייתה חמש שנתית, אבל האוצר דרש לפרוס אותה על שש שנים בגלל סיבות תקציביות.

מנואל טרכטנברג: זה קורה.

מנואל טרכטנברג: זה היה מונע את זה.

מרדכי יוגב: אתה לא חושש ממריחה של התכנית?

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: זה לאורך כמה זמן אתה יכול לפרוס את התכנית.

מנואל טרכטנברג: המינימום זה שלוש שנים כדי שזה יהיה רב שנתי.

מרדכי יוגב: אני לא רוצה שזה יימרח.

מנואל טרכטנברג: גם אני לא רוצה בכך.

מנואל טרכטנברג: אני אומר שלפעמים הסיבות הפרגמטיות, אתה לא רוצה להיות כבול בשל מגבלה כלשהי.

מרדכי יוגב: ואם תכתוב עשר שנים?

מנואל טרכטנברג: זה יעורר את השדים.

אלי אלאלוף: זה עניין טקטי.

<ענת מימון: לתאם בין משרדי הממשלה לרשויות המקומיות בכל הנוגע לפעילותם בתחום הגיל הרך, ובכלל זה תיאום לשם איתור וזיהוי מוקדם של ילדים בגיל הרך במצבי סיכון, של קשיים בתפקוד הורי ושל עיכוב בהתפתחות של תינוקות ופעוטות, וכן תיאום לשם צמצום העוני בקרב ילדים בגיל הרך, והכול לשם הטיפול בהם.

<ענת מימון: לתאם בין משרדי הממשלה לרשויות המקומיות בכל הנוגע לצרכים של ילדים בגילן הרך עם מוגבלויות.

<ענת מימון: להמליץ על אמות מידה בתחום הגיל הרך על דרכי יישום ואכיפה של אמות המידה האמורות.

<ענת מימון: לגבש המלצות לגבי ההכשרה המקצועית הנדרשת מאנשי מקצוע העוסקים בתחום הגיל הרך.

<ענת מימון: לקדם פעולות הסברה בתחום הגיל הרך.

<ענת מימון: להמליץ על דרכי הערכה ומדידה איכותית וכמותית של פעילות המוסדות בתחום הגיל הרך ושל ההכשרות של אנשי המקצוע העוסקים בתחום הגיל הרך.

<ענת מימון: להקים ולנהל מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך כאמור בסעיף 11.

<ענת מימון: להמליץ על תכניות יצירת רצף בין המסגרות השונות המיועדות לגיל הרך ובין מסגרות כאמור לבתי ספר, לרבות בחינוך המיוחד.

<ענת מימון: לייעץ לוועדת השרים.

<ענת מימון: כאן הורדנו את "בכל עניין הנוגע לתחומי פעולתה" כי כמו שנראה בהמשך, יש לה למעשה תפקיד מאוד מצומצם.

<ענת מימון: היא מאשרת את התכנית ומנתבת את התקציב ליישום התכנית.

<אביבית ברקאי אהרונוף: ארגון בזכות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: לגבי המלצות לגבי הכשרה מקצועית, בסעיף (4).

<אביבית ברקאי אהרונוף: אולי אפשר בסוף להוסיף לרבות הכשרה מקצועית הנדרשת ככל שמדובר בפעוטות עם מוגבלות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: במקרה כזה תידרש הכשרה ייעודית וייחודית.

אלי אלאלוף: לא מפריע.

<ענת מימון: לכאורה הנוסח היום כולל.

<ענת מימון: כלומר, זה לא גורע.

<ענת מימון: כמובן שזה כולל גם פעוטות עם מוגבלות.

אלי אלאלוף: אפשר להוסיף.

<אביבית ברקאי אהרונוף: יש מקומות חינוך שאין אולי הכשרה מיוחדת.

אלי אלאלוף: אין התנגדות.

אלי אלאלוף: אפשר להוסיף.

<ענת מימון: אנחנו מוסיפים: "לרבות ההכשרה המקצועית הנדרשת".

<ענת מימון: אנשי מקצוע העוסקים בפעוטות עם מוגבלות.

<ענת מימון: זה יוסף בפסקה (5).

<אביבית ברקאי אהרונוף: בפסקאות (4) ו-(5).

<ענת מימון: ועדות מייעצות המועצה רשאית למנות ועדות מייעצות, מקרב חבריה ושלא מקרב חבריה, לתקופה שתקבע ולמטרות שתקבע, ולמנות יושבי ראש לוועדות אלו.

<ענת מימון: כאן הייתה בקשה של משרד המשפטים שהמועצה תקבע לעצמה נוהל לגבי הקמת ועדות משנה כאלה כדי שבאמת תהיה דרך קבועה להקמת הוועדות, למינוי של הנציגים שלהן ולדרכי הפעולה שלהן.

<ענת מימון: משרד המשפטים, לגבי הנוהל שאתם מבקשים לגבי ועדות המשנה.

<הדיל יונס: כן.

<הדיל יונס: שייקבע נוהל.

<ענת מימון: תקנות או נוהל שהמועצה תקבע לעצמה נוהל עבודה פנימי?

<הדיל יונס: מספיק נוהל שהמועצה תקבע לעצמה.

<ענת מימון: אנחנו מוסיפים בסעיף 5 שהמועצה תקבע נוהל עבודה לעניין מינוי ועדות כאמור.

אלי אלאלוף: מצטרפת אלינו חברת הכנסת רחל עזריה.

רחל עזריה: לא יכולתי לוותר.

<ענת מימון: הזמנת מומחים ובעלי ידע המועצה רשאית לזמן לדיוניה מומחים ובעלי ידע בנושאים מקצועיים או לבקש מהם חוות דעת אם ראתה שהדבר דרוש לה לשם גיבוש עמדתה.

<ענת מימון: סדרי עבודה יושב ראש המועצה או סגנו יכנסו את המועצה לפחות ארבע פעמים בשנה קלנדרית.

<ענת מימון: המניין החוקי בישיבות המועצה הוא 12 מחבריה, ובהם יושב ראש המועצה או סגנו, וכן שלושה חברים לפחות שהם נציגי משרדי ממשלה שונים, ואחד מהם – נציג משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

<ענת מימון: החלטות המועצה יתקבלו ברוב קולות של חברי המועצה המשתתפים בהצבעה, ובהם שלושה חברים שהם נציגי משרדי ממשלה שונים לפחות.

<ענת מימון: היו הקולות שקולים, יכריע יושב ראש המועצה, ובהיעדרו – סגנו.

<ענת מימון: המועצה תפרסם לציבור את סדר היום הצפוי של ישיבות המועצה, וכן תפרסם לאחר הישיבות את ההחלטות שהתקבלו בהן.

<ענת מימון: המועצה תקבע את סדרי עבודתה ונהליה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

<ענת מימון: תוקף פעולות קיום המועצה, סמכויותיה, תוקף החלטותיה ופעולותיה לא ייפגעו מחמת שנתפנה מקומו של חבר מחבריה.

<ענת מימון: גמול והחזר הוצאות חבר המועצה, למעט סגן ושב ראש המועצה, לא יהיה זכאי לגמול בעד חברותו במועצה, אך יהיה זכאי לקבל החזר הוצאות סבירות שהוציא לצורך השתתפותו בישיבות המועצה, ובלבד שאינו זכאי לקבל החזר עבור הוצאות אלו ממקור אחר.

<ענת מימון: חבר המועצה שהוא עובד המדינה, עובד גוף מתוקצב או עובד באותו גוף שהוא מייצג במועצה לא יהיה זכאי להחזר הוצאות כאמור בסעיף קטן (א).

<ענת מימון: סגן יושב ראש המועצה יהיה זכאי לקבל שכר או גמול, לפי הוראות שייקבעו השר שור האוצר.

<ענת מימון: בסעיף זה, "עובד המדינה" ו"עובד גוף מתוקצב" – כהגדרתם בסעיף 32 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985.

<ענת מימון: דוח שנתי המועצה תכין מדי שנה דוח שנתי המסכם אתך פעילותה ואת החלטותיה בשנה החולפת, את עיקר הממצאים של מרכז המידע, את התכנית הלאומית הרב-שנתית המעודכנת שהכינה בתחום הגיל הרך ואת יישום התכנית הרב-שנתית במשרדי הממשלה וברשויות המקומיות.

<ענת מימון: הדוח השנתי יוגש לראש הממשלה, לוועדת השרים וליושב ראש הכנסת לא יאוחר מיום 31 במרס בכל שנה לגבי השנה שחלפה.

<ענת מימון: יושב ראש הכנסת יורה על קיום דיון בדוח השנתי שהוגש לו כאמור, בכנסת או בוועדה מוועדותיה שתחום הגיל הרך נמצא במסגרת סמכויותיה, כפי שתקבע ועדת הכנסת.

<ענת מימון: ועדת השרים תקיים דיון בדוח השנתי לאחר הגשתו.

<ולרי זילכה: בית איזי שפירא, פורום ארגונים והורים למען הורים עם מוגבלות.

<ולרי זילכה: הדוח הזה יהיה נגיש וגלוי לעיני הציבור?

אלי אלאלוף: כן, ודאי.

<ענת מימון: מרגע שהוא מוגש לכנסת, כן.

אלי אלאלוף: הצטרפה אלינו חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, יושבת ראש הוועדה לזכויות הילד.

מנואל טרכטנברג: ושותפה בעשייה בגיל הרך בכל הקשר והקשר ובטח בהקשר הזה.

אלי אלאלוף: ברוכה הבאה.

<ענת מימון: מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך המועצה תקים ותנהל מרכז לאומי למידע ולמחקר בתחום הגיל הרך (להלן – מרכז מידע) שמטרותיו הן הפעלת מערך לאיסוף מידע, עריכת מחקרים ועיבוד נתונים בתחום הגיל הרך והעמדת המידע לשימוש עבודת המועצה.

<ענת מימון: מרכז המידע יפעל להאחדת השימוש של משרדי הממשלה והרשויות המקומיות במונחים הנוגעים לתחום הגיל הרך.

<ענת מימון: פעילות מרכז המידע בתחום החינוך תיעשה – כאן העירו לנו שצריך לומר בשיתוף פעולה – בשיתוף פעולה עם הרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך שבמשרד החינוך.

<ענת מימון: פעילות מרכז המידע בתחומים אחרים תיעשה בשיתוף פעולה עם יחידות המחקר של משרדי הממשלה, ככל שהתחום נוגע אליהן.

מנואל טרכטנברג: מה המשמעות של שיתוף פעולה לעומת תיאום?

<ענת מימון: שיתוף פעולה זה משהו שיש בו שוויון.

אלי אלאלוף: בתנאי שמרכזי המחקר במשרדים השונים יפעלו בתחום הזה.

<ענת מימון: כל.

<ענת מימון: כתוב.

<ענת מימון: ככל שהתחום נוגע אליהם.

<ענת מימון: בוודאי.

אלי אלאלוף: אבל שיפעל.

אלי אלאלוף: לצערי, אני לא אנקוב בשם, אני מכיר לפחות אחד שלא פועל בתחום.

<ליאת יעקובוביץ: משרד המשפטים.

<ליאת יעקובוביץ: אנחנו מבקשים להוסיף בסעיף - הזה בגלל שיש כאן עניינים של איסוף מידע, פרטיות, שכשלעצמו הוא עניין רגיש, פרטיות קטינים על אחת כמה וכמה – ש"רשות ציבורית לא תעביר נתונים המהווים מידע כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות, התשמ"ד-1981 או ידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם אף שאינה בגדר מידע כאמור".

<ליאת יעקובוביץ: סעיף כזה קיים גם במועצות אחרות, בחוק המועצה הארצית לבטיחות תזונתי, ואנחנו חושבים שיהיה נכון להוסיף אותו גם כאן.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להבין.

מנואל טרכטנברג: אני בהחלט חושב שחייבים להחיל את חוק הגנת הפרטיות על המידע הזה אבל אני פשוט רוצה לדייק כאן.

מנואל טרכטנברג: נניח שהמרכז הזה פונה לצורך העניין למשרד העבודה והרווחה בבקשה להעביר מידע על רישום למעונות לפי כל מיני פרמטרים כדי שהמידע הזה ישמש אותו בקבלת החלטות.

מנואל טרכטנברג: האם זה מונע את העברת המידע?

מנואל טרכטנברג: מי רשם, איפה ורשימת הישובים.

מנואל טרכטנברג: אני הייתי רוצה שהמידע יועבר אבל יועבר כך שאי אפשר יהיה לזהות פרסונלית את הפרטים.

<הדיל יונס: לא מספיק שלא יהיו נתונים מזהים.

<הדיל יונס: להבנתנו מרפרנטית פרטיות, זה לא מספיק שניתן לפעמים גם בלי פרטים מזהים של שם לזהות את המקרה לפי מיקום ולפי פרטים.

מנואל טרכטנברג: כאן האיזון.

מנואל טרכטנברג: אני מחפש את האיזון באפקטיביות של מרכז המידע הזה.

מנואל טרכטנברג: הרבה מאוד החלטות שצריך לקבל, צריכות להיות מבוססות על מידע שמתקבל מהרשויות השונות.

מנואל טרכטנברג: צריך למצוא את האיזון כדי לא לפגוע בפרטיות.

<ענת מימון: אולי אני אקריא מה הכוונה למידע לפי סעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות: "מידע – נתונים על אישיותו של אדם, מעמדו האישי, צנעת אישיותו, מצבו הבריאותי, מצבו הכלכלי, הכשרתו המקצועית, דעותיו ואמונתו".

<ענת מימון: כלומר, הכוונה באמת לאדם ספציפי.

<ענת מימון: כל המעטפת הזאת.

<ענת מימון: לכן אני סבורה שככל שמדובר במידע שהוא סטטיסטי או נתונים שהם ללא שיוך לאדם מסוים, זה לא עולה – אנחנו עדיין נשאיר את ההפניה לחוק הגנת הפרטיות – כדי מידע לפי סעיף 7 כמו שהקראתי עכשיו.

<הדיל יונס: כן.

<הדיל יונס: איסוף מידע סטטיסטי הוא בעצם מחייב אתכם גם להיות כפופים לפקודת הסטטיסטיקנים וזה אומר גם עוד הרבה חובות אליהן צריך להיות כפופים, שאני לא כל כך מכירה אבל צריך להבין לאן נכנסים.

<רחל סונגו: אני גם הרפרנטית אצלנו לחוק הגנת הפרטיות.

<רחל סונגו: אני יכולה לומר שמה שאנחנו עושים, כאשר משרד ממשלתי או גוף ציבורי רוצה לקבל מאתנו מידע, אנחנו מעבירים את הבקשה דרך הוועדה להעברת מידע לגופים ציבוריים לפי פרק ד' לחוק הגנת הפרטיות ואז אנחנו גם יכולים לשלוט במידע שאנחנו מעבירים.

<רחל סונגו: כלומר, אנחנו נעביר את המידע כמה שיותר מצומצם ורק את מה שצריך.

<רחל סונגו: הגורמים המקצועיים כמובן נמצאים בוועדה ואם הם סבורים שלא צריך להעביר את המידע, הם לא יעבירו אותו.

<רחל סונגו: אם אפשר להעביר לדוגמה רק מידע שהוא סטטיסטי, אנחנו נעביר עם כמה שפחות פגיעה בפרטיות וכמובן הכול דרך הוועדה.

<רחל סונגו: כלומר, היועץ המשפטי של הגוף מאשר וגם אנחנו מאשרים בוועדה שלנו.

מנואל טרכטנברג: צריך לנסח את זה.

<ליאת יעקובוביץ: זה פרק ד' בחוק הגנת הפרטיות.

<ליאת יעקובוביץ: זה הסדר כללי שקיים.

<רחל סונגו: הוא קיים.

<ענת מימון: זה רק מסביר שקיים כאן מנגנון שמהווה מסננת, אבל כן צריך יהיה להוסיף את הסייג שהרשויות לא יעבירו מידע שמהווה מידע כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות או ידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם, כמו שביקשו ממשרד המשפטים להוסיף.

<ענת מימון: זה איזשהו נוסח שקיים בחקיקה כזאת לגבי העברת מידע למרכזים.

<רחל סונגו: אנחנו רוצים למנוע את זה לחלוטין?

מנואל טרכטנברג: זאת בדיוק הנקודה.

<ליאת יעקובוביץ: זאת לא מניעה לחלוטין, אבל את כן חושבת שמידע סטטיסטי, כמו שאת אומרת, הוא מידע שיכול לעזור כאן.

אלי אלאלוף: חברים, השיחות ביניכם לא נוחות לפרוטוקול.

אלי אלאלוף: דברו למיקרו ותאמרו את השמות.

<ורד כרמון: שירות ילד ונוער במשרד הרווחה.

<ורד כרמון: אנחנו שואלים האם למנוע בכלל גם אפשרות של אדם לבוא בפני ועדה ולמסור את הסיפור הפרטי ולעשות ממנו למשל הכללה או כל מיני פרטים.

<ורד כרמון: זאת אומרת, יש משהו של מניעת סודיות שאנחנו לא נביא מישהו שלא מעוניין להיחשף וכולי, אבל אני לא חושבת שהיינו רוצים למנוע מצב שבו אדם רוצה להציף סוגיה שהיא שלו אבל אולי יש לה היבט כללי.

<ורד כרמון: אנחנו עוסקים בכמה דברים כאלה.

<קריאה: ההתייחסות היא לנתונים.

<טליה אגמון: משרד הבריאות.

<טליה אגמון: אני גם הרפרנטית של פרטיות במשרד הבריאות.

<טליה אגמון: יכול להיות שאני אנסה לדייק מה שמבקשים לעשות כאן.

<טליה אגמון: יש הוראות כלליות של חוק הגנת הפרטיות שאוסרות על העברת מידע שהוא מידע פרטי ויש סעיף בחוק הגנת הפרטיות שמאפשר העברת מידע בין גופים ציבוריים בסייגים כאלה ואחרים.

<טליה אגמון: אני חושבת שמה שמשרד המשפטים מבקש לומר זה שיהיה ברור מהסעיף הזה שלמועצה אין סמכות שגוברת על הוראות חוק הגנת הפרטיות לדרוש כל מידע כולל מידע פרטי שאין למסור אותו.

<טליה אגמון: הבנתי נכון, ליאת?

<ליאת יעקובוביץ: כן.

מנואל טרכטנברג: זה מקובל עלי.

מנואל טרכטנברג: למה לא לומר שההוראות לפי חוק זה חלות?

<קריאה: הן כפופות לחוק הגנה על הפרטיות.

<ליאת יעקובוביץ: השאלה אם זה לא יגביל אותם יותר מדי.

<ליאת יעקובוביץ: זה היה הדיון שלנו עם הרפרנטית לפרטיות אצלנו שבקיאה בנושא.

<מיכל חורין: בניסוח שלכם נאמר שההוראות שבחוק זה לעניין מסירת מידע כפופות להוראות של חוק הגנת הפרטיות.

<ענת מימון: בהיבט של מסירת המידע לפי סעיף 7.

<ענת מימון: אני חושבת שעדיף להשאיר את זה בנוסח המצומצם יותר.

<ליאת יעקובוביץ: כן.

<ליאת יעקובוביץ: אני חוששת שזה יגביל יתר על המידע.

<ענת מימון: בדיוק.

<ענת מימון: אני מסכימה.

רחל עזריה: אני מסכימה.

רחל עזריה: צריך להיזהר מלהגביל יותר מדי כי בסוף זה מסרס את העבודה.

מנואל טרכטנברג: תקראי את הסעיף.

<ענת מימון: אנחנו נוסיף בסעיף 11 שזה סעיף המועצה, מערך לאיסוף מידע.

<ענת מימון: כמובן שרשויות ציבוריות בהקשר הזה לא יעבירו נתונים המהווים מידע כהגדרתו בסעיף 7 לחוק הגנת הפרטיות התשמ"ה-1981 או ידיעה על ענייניו הפרטיים של אדם שאינם בגדר מידע כאמור.

<ענת מימון: אז בעצם אנחנו מגנים על כל המידע הרגיש, הפרטי, שנוגע לאדם ספציפי.

אלי אלאלוף: לגבי השאלה שהייתה, האם המועצה תוכל לקבל עדויות אישיות?

<ענת מימון: ככל שזה מגיע מאדם מסוים.

<ענת מימון: אין כאן פגיעה בפרטיות.

<ענת מימון: פרק ג': חברי המועצה חברי המועצה השר יהיה יושב ראש המועצה – זה שר החינוך - והוא ימנה עשרים חברים נוספים, והם: אדם בעל ידע רב, מומחיות וניסיון רב מוכח בנושא אחד לפחות בתחום הגיל הרך, שימונה בהתייעצות עם שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, והוא יהיה סגן יושב ראש המועצה וינהל את עבודתה.

<ענת מימון: שני עובדי משרד הבריאות, בעלי זיקה לנושא אחד לפחות בתחום הגיל הרך, אחד מהם לפחות בתחום בריאות הציבור, שימונו לפי המלצת שר הבריאות.

<ענת מימון: שני עובדי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, בעלי זיקה לנושא אחד לפחות בתחום הגיל הרך, שימונו לפי המלצת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

<ענת מימון: שני עובדי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, בעלי זיקה לתחום מעונות יום ומשפחתונים שימונו לפי המלצת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

<ענת מימון: עובד משרד האוצר, שמונה לפי המלצת שר האוצר.

<ענת מימון: שני עובדי משרד החינוך, בעלי זיקה לנושא אחד לפחות בתחום הגיל הרך.

<ענת מימון: שני נציגים שימונו לפי המלצת שר הפנים, האחד מקרב עובדי משרדו והשני ראש רשות מקומית או סגנו.

<ענת מימון: שני אנשי סגל אקדמי בכיר במוסד להשכלה גבוהה, האחד בעל מומחיות במחקר מתקדם בנושא אחד לפחות בתחום הגיל הרך, והאחר איש סגל אקדמי בכיר במוסד להשכלה גבוהה שהוא מוסד להכשרת עובדי חינוך, בעל מומחיות בהכשרת עובדי הוראה לגיל הרך, שימונו לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה.

אלי אלאלוף: לא שניהם מאותו מוסד.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: לא יכולים להיות.

אלי אלאלוף: לתת זכות ביטוי גם לאסכולה אחרת.

אלי אלאלוף: אני לא מציע ששניהם יהיו מאותו מוסד.

<ענת מימון: זה לפי המלצת המועצה להשכלה גבוהה.

מנואל טרכטנברג: אתה צודק לגמרי.

מנואל טרכטנברג: זה לא יקרה כי אחד הוא ממכללה להוראה והשני מהצד המחקרי.

אלי אלאלוף: שלא יהיו שניהם מאותו מוסד.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: אפשר.

<ענת מימון: ובלבד שלא יהיו מאותו מוסד.

מנואל טרכטנברג: עובדי הוראה או עובדי חינוך?

<ענת מימון: יש בחקיקה גם עובדי חינוך וגם עובדי הוראה.

<ענת מימון: בדקתי.

יפעת שאשא ביטון: עובדי הוראה.

מנואל טרכטנברג: עובדי הוראה.

מנואל טרכטנברג: כך חשבתי.

יפעת שאשא ביטון: מכשיר להוראה עוסק בתחום החינוך ממילא כי זה חלק מתחום החובה שלו.

מנואל טרכטנברג: נכון.

<ענת מימון: ארבעה נציגי ציבור בעלי ידע או ניסיון רבים בתחום הגיל הרך, כגון נציגי הורים ונציגי ארגונים העוסקים בגילן להרך, שמייצגים מגוון רחב של גופים ציבוריים ופרטיים.

<ענת מימון: אחד מנציגי הציבור ימונה לפי המלצת שר הבריאות.

<ענת מימון: בפסקה (9) הייתה לנו חובה של ייצוג הולם.

<ענת מימון: הבקשה של חבר הכנסת הייתה להעביר את זה לסעיף הכללי של חברי המועצה.

<ענת מימון: כלומר, הייצוג ההולם יהיה בתוך כל חברי המועצה ולא רק בתוך ארבעת נציגי הציבור במועצה.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: זה בסעיף 13.

<ענת מימון: להעביר לסעיף 13 שעוד מעט נגיע אליו אבל שזה יהיה לגבי כל המועצה ולא רק לגבי נציגי הציבור.

אלי אלאלוף: לא דיברנו על כך שאחד מהארבעה ייצג אוכלוסייה עם צרכים מיוחדים?

<ענת מימון: זה בדיוק מה שאמרתי.

<ענת מימון: הבקשה הייתה להעביר את זה שמתוך כל המועצה, יהיה אחד.

<ענת מימון: כלומר, זה עבר לסעיף 13.

<אמיתי שוחט: נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, משרד המשפטים.

<אמיתי שוחט: הנושא של ייצוג הולם, אני חושב שהוא לא רלוונטי כאן כי ייצוג הולם זאת אוכלוסייה שאין לה רלוונטיות לתחום העיסוק וכאן יש רלוונטיות לתחום העיסוק.

<אמיתי שוחט: לכן לפי דעתי זה לא צריך להיכלל בייצוג ההולם.

<אמיתי שוחט: לנושא עצמו.

<אמיתי שוחט: נגזר מזה הנושא של אופן הייצוג והיקף הייצוג.

<אמיתי שוחט: חלק גדול מהייצוג והטיפול באנשים עם מוגבלות נעשה על ידי ארגונים והורים של ילדים, כמו שאפשר לראות כאן, ולכן יש חשיבות מאוד גדולה שאחד מנציגי הציבור יהיה נציג של ארגון של אנשים עם מוגבלות או שעוסק בתחום של ילדים עם מוגבלות.

<אמיתי שוחט: ברגע שאנחנו שמים את זה בייצוג ההולם, יש אפשרות שזה יתקזז וזה יהיה מישהו מהמשרדים.

<אמיתי שוחט: אנחנו רוצים שיהיה נציג ציבור שהוא לא כפוף לאחד המשרדים.

<אמיתי שוחט: לכן יש חשיבות שזה יהיה בנציג ציבור.

<אמיתי שוחט: חוץ מזה, לצערנו תמיד ילדים עם מוגבלות נמצאים במיעוט גם בטיפול, גם באנשים שמייצגים אותם.

<אמיתי שוחט: נמצאת כאן חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון שדנה כבר ארבע או חמש פעמים בנושא של פעוטות עם אלרגיות.

<אמיתי שוחט: הנושא של תיאום בין המשרדים הוא נושא מאוד קשה ולכן חשוב שיהיה כמה שיותר ייצוג בנושא הזה.

<אמיתי שוחט: אפשר לראות את זה לפי דעתי בישיבות שהיו כאן.

אלי אלאלוף: כתבנו נכון.

<אמיתי שוחט: הנוסח קודם היה מצוין.

<אמיתי שוחט: אפשר לראות שבישיבות הקודמות היה תמיד ייצוג לחברי כנסת שמייצגים את האוכלוסייה הערבית, חברי כנסת שמייצגים את האוכלוסייה החרדית ואין חברי כנסת שמייצגים במוצהר את הילדים עם המוגבלות.

<אמיתי שוחט: לכן אני חושב שראוי כמה שיותר לתת ייצוג לאותם ילדים.

<ענת מימון: יש לנו משפט האומר "ובלבד שאחד מחברי המועצה לפחות יהיה אדם בעל ידע ומומחיות בשילוב ילדים עם מוגבלויות בגיל הרך במסגרות הטיפול והחינוך הכלליות, אחד לפחות נמנה על האוכלוסייה החרדית ואחד לפחות נמנה על האוכלוסייה הערבית".

<ענת מימון: מה שכן, כרגע זה מנוסח בסעיף הכללי והבקשה כאן היא להעביר את זה לסעיף של נציגי הציבור.

<ענת מימון: כלומר, מתוך הארבעה, צריכה להיות החובה הזאת.

מרדכי יוגב: אם אתם כבר עושים לכל סוג אוכלוסייה, יש עוד.

<אמיתי שוחט: לא.

<אמיתי שוחט: רק ילדים עם מוגבלות.

מרדכי יוגב: לא, לא מוגבלות.

מרדכי יוגב: מוגבלות, אני מקבל.

מרדכי יוגב: אני חושב שהיא ראויה ואני חושב שהיא חשובה ובוודאי שחייב להיות איש מקצוע בעניין ויש התייחסות ייחודית, מהסעות ייחודיות ועד טיפול ייחודי על המשתמע מכך.

מרדכי יוגב: אבל אם אתם יוצרים למגזרים – ערבי, חרדי וכולי – צריך גם ממלכתי דתי וכולי.

יפעת שאשא ביטון: אחר כך גם אשכנזי וגם ספרדי.

מרדכי יוגב: זה חינוך בפני עצמו.

אלי אלאלוף: אני חושב שאנחנו מספיק מפוצלים.

מרדכי יוגב: אני לא אוהב את הפיצול, אבל יש לו ייחוד ויש לו צרכים.

אלי אלאלוף: יש כאן מערכת ממלכתית.

<הדיל יונס: אלה אוכלוסיות שמוגדרות בחוק כאוכלוסיות הזכאיות לייצוג הולם.

מרדכי יוגב: אני לא פוסל.

מרדכי יוגב: לא באתי לפסול.

מרדכי יוגב: באתי רק לומר שיש כאן צרכים ייחודיים שאחר כך מתעלמים מהם ואחר כך יוצרים צרכים שונים.

אלי אלאלוף: הממלכתיים אמורים להיות ממלכתיים.

אלי אלאלוף: הזרם הממלכתי דתי והממלכתי כללי לא כמו כאלה שאוהבים לומר חילוני.

אלי אלאלוף: אין דבר כזה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לשאול שאלה את אמיתי.

מנואל טרכטנברג: נניח שאחד מאנשי הסגל, הראשון שמוזכר כאן, הוא בעל מומחיות במחקר מתקדם בנושא של ילדים עם מוגבלויות.

מנואל טרכטנברג: למה זה לא מקביל בעוצמתו לנציג ציבור שמעורה בנושא?

<אמיתי שוחט: זה שוב חוזר לעיקרון של לא עלינו, בלעדינו.

<אמיתי שוחט: זאת אומרת, ייצוג של אנשים עם מוגבלות, רצוי שייעשה על ידי אנשים עם מוגבלות או הורים או ארגונים שעובדים למענם.

מנואל טרכטנברג: ולא על ידי מומחים.

<אמיתי שוחט: לא מומחים.

<אמיתי שוחט: כן.

מנואל טרכטנברג: הם ישפיעו ישירות.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אלה שהם חלק מהאוכלוסייה בהיותם הורים או ארגונים.

מנואל טרכטנברג: הבנתי.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: אני חושב שאני מקבל את זה.

מנואל טרכטנברג: אני מקבל את זה.

<ענת מימון: אני אקריא את פסקה (9).

<ענת מימון: ובלבד שאחד מנציגי הציבור יהיה אדם בעל ידע ומומחיות בשילוב ילדים עם מוגבלויות לגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: אבל כאן זה העניין.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אם אתה אומר אדם שהוא בעל ידע ומומחיות בשילוב ילדים עם מוגבלויות לגיל הרך, נניח ארגון הורים הם לאו דווקא בעלי מומחיות במובן כפי שהדבר הזה נתפס.

מנואל טרכטנברג: יש הבדל.

מנואל טרכטנברג: אתה מבין מה אני אומר?

<אמיתי שוחט: אני מבין.

<אמיתי שוחט: מבחינתי שזה יהיה אדם שעוסק בזה.

מנואל טרכטנברג: הניסוח צריך להיות אחר.

<טליה אגמון: מה זה עוסק בזה?

אלי אלאלוף: להורה אין מומחיות?

אלי אלאלוף: הוא מומחה בנושא.

<ענת מימון: מי שעוסק בתחום, אמור להיות בעל מומחיות.

<אמיתי שוחט: זה העיקרון.

מנואל טרכטנברג: נניח שיש ארגון הורים ומדובר על מישהו מהארגון הזה, זה מה שאנחנו רוצים אבל שלא יתפרש שצריך להיות לו דוקטורט בתחום.

מנואל טרכטנברג: מומחיות עלולה בהקשר הזה להתפרש כמחמירה.

מנואל טרכטנברג: עיסוק ישיר בנושא ולאו דווקא מומחיות במובן שאנחנו מבינים כמומחיות.

<אמיתי שוחט: אם זה יעזור, אפשר בהתייעצות עם הנציבות ואנחנו כבר נעשה את העבודה.

<ולרי זילכה: אולי אפשר לומר מומחיות אקדמית או פרקטית.

מנואל טרכטנברג: בעל ניסיון.

מנואל טרכטנברג: זה יותר טוב.

<יןאב קרים: מומחיות מבוססת על ניסיון חיים.

אלי אלאלוף: אבל אז אתה משאיר את ההגדרה.

מנואל טרכטנברג: מומחיות, הייתי אומר ניסיון.

אלי אלאלוף: מישהו שבא עם ניסיון.

מנואל טרכטנברג: להוסיף ניסיון.

<ענת מימון: בעל ידע, מומחיות או ניסיון.

מנואל טרכטנברג: כן, או ניסיון.

<ולרי זילכה: אנחנו עוד מתלבטים לגבי הניסיון.

<ולרי זילכה: יש הורה שרוצה לשלב ולא הצליח, אז אין לו ניסיון בשילוב.

<אמיתי שוחט: אבל יש לו ידע.

מנואל טרכטנברג: אני לא רוצה שהורה ייפסל.

<יןאב קרים: יש לו ניסיון להיות הורה וזה מה שחשוב.

מנואל טרכטנברג: לכן הניסיון עושה את המלאכה.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

<ענת מימון: אנחנו נוסיף: ובלבד שאחד מנציגי הציבור יהיה אדם בעל ידע, מומחיות או ניסיון בתחום שילוב ילדים עם מוגבלויות במסגרות הטיפול והחינוך.

<מיכל חורין: הוא יהיה בהמלצת אחד הארגונים?

<מיכל חורין: אני פשוט מסתכלת בעיניים פרקטיות של מי שצריך למנות אחר כך.

<קריאה: שר החינוך.

<אמיתי שוחט: או נציגות שוויון זכויות שאנחנו בעצם מייצגים אותם בממשלה.

<ענת מימון: לגבי אותו נציג בעל ידע, מומחיות או ניסיון, לפי המלצת נציגות שוויון זכויות.

מנואל טרכטנברג: מצוין.

מנואל טרכטנברג: זה מעולה.

מנואל טרכטנברג: זה מאוד עוזר לעניין.

<ענת מימון: אחד מנציגי הציבור ימונה לפי המלצת שר הבריאות – זה נשאר.

<ענת מימון: נציג ארגונים המפעילים מעונות יום, שימונה לפי המלצת שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.

<ענת מימון: רופא מומחה ברפואת ילדים, שימונה לפי המלצת הארגון המקצועי המייצג את המספר הגדול ביותר של רופאים העוסקים ברפואת ילדים בישראל.

<מיכל חורין: שוב, בעיניים פרקטיות, יש יותר מארגון אחד.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: יש.

<מיכל חורין: השאלה איך אנחנו מגיעים – באמת בעיניים פרקטיות לגמרי – לארגון הגדול ביותר, זה שמייצג.

<ענת מימון: זה מקובל בחקיקה שאנחנו מפנים גם לגבי מעסיקים וגם לגבי עובדים.

<מיכל חורין: משרד הבריאות ידע.

<ענת מימון: כנראה הם יגיעו אליכם ויאמרו שהם ארגון גדול ביותר.

<טליה אגמון: כמשרד הבריאות אני לא בטוחה שאנחנו יודעים לספור איזה ארגון מקצועי שמייצג את רוב הילדים הוא הגדול ביותר.

<טליה אגמון: אני יודעת שאצלנו בחקיקה של משרד הבריאות בדרך כלל מפנים להסתדרות הרפואית שהיא ללא ספק הגוף היציג.

אלי אלאלוף: זה יכול להיות ארגון נשים שמתעסקות במעונות.

<טליה אגמון: לא.

<טליה אגמון: ארגון מקצועי המייצג את הספר הגדול ביותר של רופאים העוסקים ברפואת ילדים.

אלי אלאלוף: יש לכם אפשרות.

<מיכאל דוידוביץ: אני נוירולוג ילדים ואני יושב ראש החברה להתפתחות הילד בהסתדרות הרפואית וגם מנהל את התחום להתפתחות הילד במכבי.

<מיכאל דוידוביץ: יש מספר ארגונים.

<מיכאל דוידוביץ: יש את איגוד רופאי הילדים שהוא האיגוד הגדול ביותר והרחב ביותר אבל לא בטוח שהוא מתאים לתחום הזה בדיוק.

<מיכאל דוידוביץ: יש את איגוד הנוירולוגיה והתפתחות הילד.

<מיכאל דוידוביץ: מתחתיו יש עוד חברה שאני מנהל.

<מיכאל דוידוביץ: זאת אומרת, יש מספר גורמים שעוסקים בתחום של ילדים והתפתחות הילד.

<מיכאל דוידוביץ: ה-דריל דאון היא באמת החברה שלנו כי היא רק להתפתחות הילד, מאגדת 150 רופאים שעוסקים בתחום הזה.

<מיכל חורין: אבל המועצה לא עוסקת רק בהתפתחות הילד.

<מיכל חורין: יש רפואה מונעת, יש את בריאות הציבור של ילדים וכולי.

<מיכאל דוידוביץ: אם כן, זה איגוד רופאי הילדים.

<טליה אגמון: לכן השאלה היא אם יש איגוד אחד שברור והוא באופן מאוד דומיננטי הגדול ביותר, אני מציעה שנכתוב אותו במפורש.

מנואל טרכטנברג: ומה יקרה אם זה ישתנה?

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: בחקיקה אנחנו מסתכלים קדימה.

אלי אלאלוף: לשר ודאי יש אפשרות להתייעץ עם האנשים שלו.

אלי אלאלוף: אנחנו נשאיר את זה כארגון הגדול ביותר.

<ליאת יעקובוביץ: אנחנו מבקשים להוסיף את שר המשפטים למועצה.

<ליאת יעקובוביץ: לשר המשפטים במצב המשפטי הנוהג יש אחריות לחוקים ספציפיים במסגרת מעמד הילדים וזכויותיהם.

<ליאת יעקובוביץ: גם בחוקים שלא הוא אחראי ליישומם, משרד המשפטים ממונה על יישום האמנה לזכויות הילד.

<ליאת יעקובוביץ: מעבר לאמור, מבחינה פרקטית, אני חושבת שנכון שככל שעולות סוגיות משפטיות, משרד המשפטים יהיה מעורב בתחילת הדרך בתהליכי העבודה, דבר שיקל על העבודה השוטפת של הוועדה וגם בהמשך בהכנת תוצרים.

מנואל טרכטנברג: כלומר, את רוצה שיהיה נציג של משרד המשפטים.

<ליאת יעקובוביץ: נציג לשרת המשפטים במועצה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להבין.

מנואל טרכטנברג: משרד המשפטים הוא הרי משרד רוחבי שעוסק בכל נושא.

מנואל טרכטנברג: האם הרשות לחדשנות שקמה, יש שם נציג של משרד המשפטים?

מנואל טרכטנברג: אני מנסה להבין.

מנואל טרכטנברג: אני לא פוסל את זה אבל אני מנסה להבין.

מנואל טרכטנברג: לפי הטיעון הזה, כמעט כל מועצה, כל גוף שמורכב מיותר ממשרד אחד, הייתה צריכה להיות נציגות למשרד המשפטים.

אלי אלאלוף: הרשות לחדשנות, זה משרד אחד שאחראי עליה.

אלי אלאלוף: כאן אלה תחומים שונים של משרדים שונים.

מנואל טרכטנברג: אני מנסה להבין.

מנואל טרכטנברג: אני לא אומר את זה בהתרסה.

<ליאת יעקובוביץ: אני חושבת שבמקום אחר מי שממונה זה נציג מקצועי של המשרד.

<ליאת יעקובוביץ: בכל זאת יש זיקה משפטית ומבחינתנו יש חשיבות לסוג מסוים של עבודה מתואמת.

<ליאת יעקובוביץ: יכול להיות שיעלו אחר כך קשיים משפטיים, כבר אחרי שהמועצה סיימה את עבודתה ותצטרך להציף את זה.

מנואל טרכטנברג: שוב, אני לא פוסל.

מנואל טרכטנברג: אני מנסה להבין.

מנואל טרכטנברג: למועצה יהיה ייעוץ משפטי.

מנואל טרכטנברג: זה ברור.

מנואל טרכטנברג: יש במשרד החינוך ייעוץ משפטי שהוא נציג שלכם.

<ליאת יעקובוביץ: כאן, כמו שאני מבינה, אתה ממנה נציג מקצועי.

<ליאת יעקובוביץ: אתה לא ממנה נציג מהלשכה המשפטית במשרד החינוך.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: למועצה יהיה ייעוץ מקצועי.

<ליאת יעקובוביץ: עדיין אני חושבת שלנו כמשרד ממשלתי שמטפל בטווח של נושאים ונחשף לכל הדברים, יש ידע נוסף על מישהו שהוא ממוקד בהליך מסוים.

מנואל טרכטנברג: יפעת, מה דעתך על זה?

יפעת שאשא ביטון: קודם כל, אני מופתעת מזה שמשרד המשפטים מוכן להיות שותף.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שאם הם רוצים בכך, יש לזה ערך מוסף ולכן למה לא?

מנואל טרכטנברג: אמרתי.

מנואל טרכטנברג: אני לא נגד.

מנואל טרכטנברג: אני מתייחס לזה בצורה הכי עניינית.

מנואל טרכטנברג: כמשהו שיכול לתרום.

יפעת שאשא ביטון: כן.

יפעת שאשא ביטון: יש לזה ערך מוסף.

מרדכי יוגב: עדיף שהעסק יתקבל ולא שאחר כך יבואו מבחוץ ויעצרו.

מנואל טרכטנברג: אם כן, נקבל את זה בשמחה ובאהבה.

אלי אלאלוף: כל הנימוקים היו בעד.

<ענת מימון: אם כן, צריך להיות: עובד משרד המשפטים שימונה לפי המלצת שר המשפטים.

מנואל טרכטנברג: אתם אומרים שצריך את התשומה המקצועית של משרד המשפטים, היות ומשרד המשפטים עוסק בנושאים של זכויות הילד וכולי.

יפעת שאשא ביטון: מעמד הילד.

יפעת שאשא ביטון: זכויות הילד.

מנואל טרכטנברג: במועצה עובד משרד, נציג שימונה לפי המלצת שרת המשפטים.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מרדכי יוגב: שאלה.

מרדכי יוגב: לא יהיה שם נציג אוצר?

<ענת מימון: יש נציג אוצר.

מנואל טרכטנברג: האוצר נמצא בכל מקום.

<ענת מימון: הודעה על מינוי המועצה, על הרכבה ועל כל שינוי בהרכבה תפורסם ברשומות.

<ענת מימון: לא ימונה כחבר המועצה מי שהורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן כחבר המועצה, או מי שהוגש נגדו כתב אישום בעבירה פלילית או קובלנה בעבירת משמעת כאמור.

<ענת מימון: ייצוג הולם בהרכב המועצה יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגן של כלל קבוצות האוכלוסייה בחברה הישראלית, ובכלל זה לקבוצות האוכלוסייה המנויות בסעיף 15א(א) לחוק שירות המדינה (מינויים), התשי"ט-1959, ובלבד שאחד לפחות נמנה עם האוכלוסייה החרדית ואחד לפחות נמנה עם האוכלוסייה הערבית.

<ענת מימון: תקופת כהונה תקופת כהונתו של חבר המועצה, מלבד השר, תהיה ארבע שנים, ואפשר לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד.

<ענת מימון: על אף האמור בסעיף קטן (א), תקופת כהונתו של חבר המועצה נציג הארגוניים המפעילים מעונות יום שמונה לפי סעיף 12(א)(10) תהיה שנתיים, ואפשר לשוב ולמנותו לתקופת כהונה נוספת אחת בלבד.

<ענת מימון: פקיעת כהונה, העברה מכהונה והשעיה מכהונה חבר המועצה יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו בהתקיים אחד מאלה: הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר.

<ענת מימון: חדל להתקיים בו תנאי מהתנאים למינויו כאמור סעיף 12.

<ענת מימון: הוא הורשע בעבירה כאמור בסעיף 12(ג).

<ענת מימון: השר רשאי להעביר חבר מועצה מכהונתו לפני תום תקופת כהונתו, בהודעה בכתב, אם נבצר ממנו, דרך קבע, למלא את תפקידו או שהוא נעדר בלא סיבה מוצדקת משלוש ישיבות רצופות של המועצה או ביותר משליש מישיבותיה במשך שנה אחת.

<ענת מימון: היעדרות בשל שירות מילואים או בשל תקופת לידה והורות לא תובא במניין ההיעדרויות לעניין סעיף קטן זה.

<ענת מימון: הוגש נגד חבר המועצה כתב אישום בעבירה פלילית או קובלנה בעבירת משמעת כאמור בסעיף 12(ג), רשאי השר להשעותו מכהונתו עד למתן פסק דין סופי בעניינו.

<ענת מימון: ניגוד עניינים לא ימונה ולא יכהן כחבר המועצה מי שעלול להימצא, במישרין או בעקיפין, באופן תדיר, במצב של ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה כאן להבהיר.

מנואל טרכטנברג: אני מבין שחייב להיות סעיף כזה אבל בוא נחזור לארגון של ילדים עם מוגבלויות.

מנואל טרכטנברג: יש נציג שמייצג את הארגון וברור שהתפקיד שלו הוא לייצג את העניין עצמו.

<ענת מימון: יש את סעיף קטן (ד) שמתייחס לזה.

<ענת מימון: "רשאי חבר מועצה להביא בחשבון גם את עניינם של הגוף או האוכלוסייה שהוא נציגם ככל שהם קשורים לחוק זה ולא יראו אותו כמצוי במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד".

<ולרי זילכה: ואם הוא הורה?

מנואל טרכטנברג: יש לי חוסר נוחות מהדבר הזה.

מנואל טרכטנברג: שוב, אלה שיהיו שם יהיו בגלל המעורבות שלהם בנושאים של הגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: שלא יהיה מצב שבשל כך הם מנועים לעשות את מה שהם אמורים לעשות בתור מומחים או נציגים של ארגונים של הגיל הרך.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לתת דוגמה.

מנואל טרכטנברג: כשאני הקמתי את המועצה הלאומית לכלכלה, את הגוף עצמו של הנציבות לא יכולתי להקים כי אמרו לי שלא יכול להיות אדם שאין לו מעורבות כלכלית כלשהי.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה שלא נגיע למצבים האלה.

מנואל טרכטנברג: אני מקצין את זה, אבל אני אומר שלא נגיע למצבי קיצון כאלה של חוסר יכולת לתפקד בשל העניין של ניגוד עניינים.

יפעת שאשא ביטון: ברשותך כבוד היושב ראש, אני רואה את זה ממקום קצת יותר רחב ודווקא אפילו מהמקום ההפוך.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שלמה שאתה מתכוון, סעיף (ד) נותן פתרון.

יפעת שאשא ביטון: אבל בוא נדמיין לנו סיטואציה, והיא לא דמיונית, בו יושב משרד הבריאות – ויסלח לי משרד הבריאות, זה לא אישי, זאת רק דוגמה ואני יכולה לתת באותה מידה כדוגמה גם משרד אחר - ואנחנו נדון בעניינן של טיפות החלב ומי שישב מטעם משרד הבריאות, יהיה לו אינטרס כלכלי של המשרד או הוא יראה את האינטרס של המשרד יותר מאשר את האינטרס של טובת הילדים.

יפעת שאשא ביטון: ברור שאתם לא בניגוד עניינים, אבל יכולות להיות לנו סיטואציות אחרות כאלה.

<טליה אגמון: זה לא אינטרס אישי.

<טליה אגמון: אנחנו לא מדברים על אינטרסים אישיים בקרב נציגי עובדי המדינה.

<טליה אגמון: אם למישהו יש אינטרס אישי כשהוא עובד מדינה, בוודאי שזה פסול ולא מקובל גם בכללים הרגילים של העבודה שלו בשירות המדינה.

יפעת שאשא ביטון: אמרתי לא לקחת אישית.

יפעת שאשא ביטון: יכולתי לומר באותה מידה משרד החינוך או משרד הרווחה.

יפעת שאשא ביטון: נתתי דוגמה.

יפעת שאשא ביטון: נתתי את זה כדוגמה כדי להמחיש.

יפעת שאשא ביטון: קחו את זה ממשרדי הממשלה למקום אחר.

יפעת שאשא ביטון: יכול להיות מישהו שישב ויהיה נאמן יותר לארגון שלו והוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים בגלל זה שהוא יהיה נאמן יותר לארגון שלו מאשר לטובת הילד.

<טליה אגמון: אבל הוא מייצג את משרד הבריאות.

<טליה אגמון: משרד הבריאות הוא לא אינטרס אישי שלו.

<טליה אגמון: זה הגוף אותו הוא מייצג.

<טליה אגמון: לכן סעיף (ד) מכסה.

יפעת שאשא ביטון: יש לי בעיה אם זה ואני אומר לכם למה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא נוכל לקדם שום דבר.

אלי אלאלוף: אם אתם רוצים, נעשה הפסקה כדי שתדונו.

מנואל טרכטנברג: היה לי חשוב לומר את זה גם לפרוטוקול.

מנואל טרכטנברג: הייעוץ המשפטי אומר לנו שסעיף (ד) הוא הניסוח המקובל והוא פותר את זה.

מנואל טרכטנברג: אני מקבל את זה.

מנואל טרכטנברג: היה לי חשוב לציין את העניין הזה מתוך ניסיון מר בעבר, עת נתקלתי בקשיים באיוש מועצה או גופים כאלה בשל החמרה או פירוש מחמיר במובן של ניגוד עניינים.

מנואל טרכטנברג: אני מקבל את האמירה.

מנואל טרכטנברג: אני מקבל את סעיף (ד).

<ולרי זילכה: אפשר לבדוק את זה?

<ולרי זילכה: אני שוב חוזרת לעניין של הורה.

<ולרי זילכה: להביא בחשבון גם את עניינו של הגוף או האוכלוסייה שהוא נציגה.

<ולרי זילכה: אם זה הורה, מצד אחד הוא נציג האוכלוסייה אבל מצד שני יש לו ילד עם מוגבלות כך שבעצם יש לו כאן עניין אישי.

<ולרי זילכה: האם סעיף (ד) מכסה את זה?

<ענת מימון: הוא ממלא את התפקיד שלו בארגון הזה כהורה לילד עם מוגבלות.

<ולרי זילכה: אם הוא בא כארגון הורים והוא הורה, אז יש לו את הארגון שהוא מייצג אבל בעצם יש לו גם עניין אישי כי הילד שלו ירוויח מזה בעוד שלוש שנים כשהוא ייכנס לבית ספר.

אלי אלאלוף: אנחנו מגיעים לקיצוניות לא במקום.

אלי אלאלוף: אני מציע שנסיים בזה.

אלי אלאלוף: הנוסח שמוצע על ידי הייעוץ המשפטי מסדר לנו את הכול.

אלי אלאלוף: תודה.

<טליה אגמון: להתייחס אולי לגילוי נאות ובזה להתמודד עם מצבים כאלה.

<טליה אגמון: נחליף את הנציג אם במקרה דנים עכשיו בעיר שלו בה הילד שלו מקבל ואולי הוא צריך כן לבוא ולומר שהוא פורש.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אני מציע שנפסיק כאן.

יפעת שאשא ביטון: כן.

יפעת שאשא ביטון: זה רק יעשה את זה יותר מורכב ומסובך.

<ענת מימון: חבר המועצה לא יטפל במסגרת תפקידו בנושא העלול לגרום לו להימצא, במישרין או בעקיפין, במצב של ניגוד עניינים בין מילוי תפקידו כחבר המועצה לבין עניין אישי שלו או תפקיד אחר שלו.

<ענת מימון: נודע לחבר המועצה שהוא עלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כאמור בסעיף קטן (ב), יודיע על כך ליושב ראש המועצה או לסגן יושב ראש המועצה, ימסור לו את המידע הנוגע לעניין ולא יטפל בנושא כאמור באותו סעיף קטן.

<ענת מימון: על אף האמור בסעיף זה, רשאי חבר המועצה להביא בחשבון גם את עניינם של הגוף או האוכלוסייה שהוא נציגם, ככל שהם קשורים לחוק זה, ולא יראו אותו כמצוי במצב של ניגוד עניינים בשל כך בלבד.

<ענת מימון: בסעיף זה - "בעל עניין" – כהגדרתו בחשוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968.

<ענת מימון: "טיפול" – לרבות קבלת החלטה, העלאת נושא לדיון, נוכחות בדיון, השתתפות בדיון או בהצבעה או עיסוק בנושא מחוץ לדיון.

<ענת מימון: "עניין אישי" של חבר המועצה – לרבות עניין אישי של קרובו, עניין של תאגיד שהוא או קרובו הם בעלי עניין בהם, או עניין של גוף שהוא או קרובו הם מנהלים או עובדים אחראים בו.

<ענת מימון: "קרוב" של אדם – בן זוג, הורה, הורי הורה, בן או בת ובני זוגם, אח או אחות וילדיהם, גיס, גיסה, דוד או דודה וילדיהם, חותן, חותנת, חם, חמות, חתן, כלה, נכד או נכדה, לרבות חורגים, וכל אדם הסמוך על שולחנו, וכן שותף, מעסיק או עובד.

<ענת מימון: כאן אני אעיר שהנוסח הועבר אלינו על ידי משרד המשפטים, אבל זה לא נראה לי כל כך קשור – שותף, מעסיק או עובד בתוך ההגדרה של קרוב.

<ענת מימון: אני מציעה להוציא את זה.

<ענת מימון: מינוי ממלא מקום התפטר חבר המועצה מתפקידו או חדל מסיבה אחרת לכהן כחבר המועצה לפני תום תקופת כהונתו, ימנה השר חבר אחר במקומו באותה הדרך שבה נתמנה אותו חבר ולמשך יתרת תקופת כהונתו.

<ענת מימון: חבר המועצה שנבצר ממנו למלא את תפקידו במשך תקופה העולה על שלושה חודשים או חבר המועצה שהושעה לפי סעיף 15(ג), רשאי השר למנות לו ממלא מקום באותה הדרך שבה נתמנה אותו חבר ולמשך התקופה שבה נבצר ממנו למלא את תפקידו או למשך תקופל ההשעיה, לפי העניין.

<טליה אגמון: האם זה אומר שאין אפשרות למנות בשגרה של הדברים ממלא מקום לחבר מועצה?

<טליה אגמון: אנחנו מדברים לא רק על עובדי המדינה אבל גם עליהם.

<טליה אגמון: יש מצבים בהם מישהו בחופשת לידה, מישהו יצא לשנת שבתון וצריך להחליף אותו באופן זמני.

<ענת מימון: זה סעיף (ב).

<ענת מימון: חבר מועצה שנבצר ממנו למלא את תפקידו.

<טליה אגמון: האם צריך לעבור את הפרוצדורה אד הוק אלא למנות ממלא מקום קבוע?

<ענת מימון: שיהיה תמיד ממלא מקום?

<טליה אגמון: האם הסעיף הזה אומר שאי אפשר?

אלי אלאלוף: לכולם יהיו ממלאי מקום?

אלי אלאלוף: אני לא חושב.

<טליה אגמון: לא לכולם.

<טליה אגמון: לאלה שצריך.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אני לא חושב.

מנואל טרכטנברג: שוב, הייתי בגופים שהחברים בגוף, כל אחד מהם, ההגדרה של התפקיד הייתה או מישהו מטעמו.

מנואל טרכטנברג: אז מה שהיה קורה, לא הייתה המשכיות בדיונים כי כל פעם ההרכב היה מאוד נזיל.

<טליה אגמון: אולי עדיף על מצב שבו חלק פשוט לא באים.

יפעת שאשא ביטון: יש כאן הגבלה.

יפעת שאשא ביטון: אם הוא נעדר מספר פעמים.

<טליה אגמון: כן, אבל אם הוא לא בא לדיון ספציפי, הוא לא בא פעם או פעמיים, האם לא עדיף שיהיה לו מחליף?

אלי אלאלוף: זה טוב לרפובליקה הצרפתית.

מנואל טרכטנברג: אפשר תמיד לשלוח משקיף או משהו כזה.

מנואל טרכטנברג: את זה המועצה יכולה לקבוע בתקנות שלה.

מנואל טרכטנברג: המצב הזה של או מישהו מטעמו, הוא מצב שהוא לא יציב.

יפעת שאשא ביטון: אני מסכימה אתך לגמרי.

אלי אלאלוף: לא יהיו כאן תקנות אלא רק נהלים.

אלי אלאלוף: אם תישאר לדיון הבא, תבין למה.

יפעת שאשא ביטון: אם רוצים לקיים מועצה רצינית, צריכים להיות אותם נציגים באופן קבוע כי אחרת זה הופך להיות משהו שהוא נזיל.

<ענת מימון: יש מניין חוקי כדי לקיים ישיבה.

<ענת מימון: יש את הסעיף שאומר שצריך 12 מחבריה וצריך שלושה חברים לפחות שהם נציגי משרדי ממשלה.

<ענת מימון: צריך מינימום של נציגי ממשלה.

<טליה אגמון: אני מדברת על הנוכחות המהותית והתרומה לדיון.

אלי אלאלוף: לא מחליף קבוע.

<ענת מימון: המניין החוקי הוא כדי שתהיה נוכחות של נציגי הממשלה באופן מהותי בדיונים.

<ענת מימון: זו כוונת הסעיף.

אלי אלאלוף: זה גם מעביר את הסמכות לנציג.

אלי אלאלוף: הוא יקבע מי יחליף אותו.

<טליה אגמון: זה לא חייב להעביר את הסמכות למי מטעמו.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: אני לא בעד.

אלי אלאלוף: נמשיך.

<ענת מימון: ׁפרק ד': תקציב ועדת שרים לענייני הגיל הרך תקציב המועצה תקציב המועצה למימון פעולותיה והוצאותיה לפי הוראות חוק זה, למעט התקציב למימוש התכנית הלאומית הרב-שנתית לגיל הרך כאמור בסעיף 19(ב), ייקבע במסגרת ההקצאה לתחום הפעולה – המועצה לגיל הרך, בסעיף תקציב משרד החינוך, בחוק התקציב השנתי.

<שאול קירשנבאום: הקצאה לתקנה.

<שאול קירשנבאום: לא תחום פעולה.

<ענת מימון: במסגרת ההקצאה לתקנה.

<ענת מימון: ועדת שרים לענייני הגיל הרך הממשלה תקים ועדת שרים לענייני הגיל הרך, ואלה חבריה: השר, והוא יהיה יושב ראש הועדה, שר הבריאות, שר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, שר האוצר ושר הפנים.

<ענת מימון: (1) ועדת השרים תדון בתכנית הלאומית הרב-שנתית שהכינה המועצה ותאשר אותה בשינויים שעליהם תחליט הוועדה.

<ענת מימון: (2) התקציב למימוש התכנית הלאומית הרב-שנתית ייקבע בחוק התקציב השנתי כתקציב נוסף בסעיף תקציב משרד החינוך, במסגרת הקצאה לתקנה – תקציב למימוש התכנית הלאומית הרב-שנתית לגיל הרך, אלא אם כן קבעה ועדת השרים אחרת.

<ענת מימון: המועצה תפקח על ביצוע התקציב.

<ענת מימון: פרק ה': ביצוע ותקנות ביצוע ותקנות השר ממונה על ביצועו של חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.

אלי אלאלוף: תודה.

מה יפית: מנהלת האגף לחינוך קדם יסודי במשרד החינוך.

אלי אלאלוף: סוף סוף יש כאן אנשי מקצוע.

אלי אלאלוף: בדרך כלל כאן רק משפטנים דיברו.

מה יפית: אני מבקשת להכניס, בעקבות הכנסת המרכזים לגיל הרך, גם את היחידות ההתפתחותיות.

אלי אלאלוף: זה לא המכון להתפתחות הילד?

מה יפית: זה לא אותו הדבר.

מה יפית: אלה שני גופים שונים.

אלי אלאלוף: תסבירי לנו מה ההבדל.

מה יפית: המכונים להתפתחות הילד, בדרך כלל הם גדולים יותר, הם בתוך בתי החולים וכולי.

מה יפית: היחידות ההתפתחותיות הן בתוך המרכזים לגיל הרך.

אלי אלאלוף: זה צריך לעניין דווקא את משרד הבריאות.

מה יפית: זה צריך לעניין את משרד הבריאות אבל מכיוון שהמרכזים לגיל הרך, אנחנו מתמודדים עם היחידות בתוך המרכזים לגיל הרך ואנחנו נמצאים, אני מעלה את זה.

<ענת מימון: הכנסנו את המרכזים.

<ענת מימון: את אומרת שהם פועלים בתוך המרכזים.

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: הם נמצאים בדרך כלל בבתי חולים.

מה יפית: יש דגמים שונים של עבודה.

אלי אלאלוף: הם בדרך כלל בבתי חולים אבל לא כולם.

<מיכל חורין: ההגדרה של תחום הגיל הרך מתחילה במילה לרבות וזה ברור שהיא כוללת עוד דברים ויש עוד סוגים.

<מיכל חורין: המסגרות החינוכיות והטיפוליות זה משהו מאוד כללי.

<מיכל חורין: נתחיל לפרט, יכול להיות שבסוף נימצא שוכחים מישהו בחוץ באופן שלא התכוונו אליו.

<מיכל חורין: אפשר להוסיף ולפרט עוד הרבה דברים.

אלי אלאלוף: מה למשל?

אלי אלאלוף: מה לפרט?

<מיכל חורין: אם רוצים מסגרות חינוכיות וטיפוליות, תגידו מעונות יום, מעונות יום שיקומיים, מעונות יום משולבים, מכונים להתפתחות הילד ויחידות להתפתחות הילד.

יפעת שאשא ביטון: אולי מסגרות זה משהו יותר רחב.

מנואל טרכטנברג: מה שיפעת אומרת, במקום מכונים – מסגרות להתפתחות הילד.

יפעת שאשא ביטון: אז זה כולל את הכול.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

<ענת מימון: זה כולל גם את המרכזים לגיל הרך?

מנואל טרכטנברג: לא.

<אביבית ברקאי אהרונוף: האם הוועדה לא רוצה שהתקנות יגיעו לאישורה?

<ענת מימון: לא בהכרח יהיו תקנות.

אלי אלאלוף: אני ממליץ בלי תקנות.

אלי אלאלוף: נהלים.

אלי אלאלוף: המשפטנים יודעים שלהכין תקנות לוקח הרבה זמן, לפעמים שנים ואפילו שוכחים אותן.

מנואל טרכטנברג: אבל רשאי, זה בסדר.

אלי אלאלוף: כן, אבל לא הייתי עושה תקנות.

אלי אלאלוף: אתם רוצים לראות רשימה של תקנות שלא הוגשו מ-2002?

<ענת מימון: לעניין התחילה של החוק.

<ענת מימון: צריך לקבוע.

<ענת מימון: אנחנו בקריאה שנייה ושלישית.

<ענת מימון: צריך לקבוע סעיף מתי החוק הזה ייכנס לתוקף.

<ענת מימון: אולי זה בעיקר נוגע למשרד החינוך.

<מיכל חורין: שאלת הבהרה לגבי ההרכב.

<מיכל חורין: סגן יושב ראש המועצה יכול להיות עובד מדינה?

<מיכל חורין: בעיקרון הוא יכול להיות.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: אין דבר שמונע זאת.

אלי אלאלוף: זה אפילו יחסוך כסף.

<ענת מימון: גם אם נקבע כניסה לתוקף בעוד כמה חודשים, ברור שהמשרד יכול להתחיל לפעול.

<ענת מימון: הכניסה לתוקף אומרת שצריך יהיה באותו מועד למנות את המועצה ולהתחיל לפעול.

מנואל טרכטנברג: זאת המשמעות?

מנואל טרכטנברג: או המשמעות היא שהחוק מאפשר?

מנואל טרכטנברג: הרי אי אפשר לכפות הקמה של מועצה.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו חייבים כי אם נישאר ברמה של המלצה, מה עשינו?

אלי אלאלוף: אני ממליץ שהגוף יפעל כבר ב-1 בינואר וכל הפעולות עד אז יכולות להיעשות.

מרדכי יוגב: השאלה החשובה היא השאלה התקציבית.

מרדכי יוגב: יש כאן שני תקציבים.

מרדכי יוגב: יש כאן את התקציב לגוף ויש כאן את התקציב לפעולה.

יפעת שאשא ביטון: כל הזמן אומרים לי לדבר עם האוצר.

יפעת שאשא ביטון: דבר עם בנט.

מרדכי יוגב: זאת השאלה המרכזית כאשר אנחנו רוצים להעתיק את התחום ושמענו קודם הערות של אחת היועצות המשפטיות.

מרדכי יוגב: מדובר כאן על העתקת התחום ממשרד העבודה והרווחה למשרד החינוך.

מרדכי יוגב: זאת בעצם החלטה אחת קרדינלית שנמצאת כאן בתוך החוק הזה.

יפעת שאשא ביטון: לא.

יפעת שאשא ביטון: זה איגום של כולם.

מרדכי יוגב: זאת הייתה הערה של רחל סונגו.

מרדכי יוגב: אמרת שרפרנט העבודה העיר הערה לגבי מי זה השר.

<שמואל טביב: בדיון הקודם ביקשנו שהסגן לפחות ימונה על ידי שר העבודה והרווחה.

אלי אלאלוף: כתוב בהסכמה.

יפעת שאשא ביטון: כל התהליכים הקטנים האלה שאנחנו עושים, המטרה שלהם היא לחלץ את התפיסה של ילדים בגיל הרך שצריכים להיות תחת משרד העבודה והרווחה.

יפעת שאשא ביטון: במחילה, לא חלילה כאיזושהי אמירה כלפי המשרד שלכם אלא לעניין של תפיסה חינוכית.

יפעת שאשא ביטון: אנחנו לא הולכים להנציח את זה אלא אנחנו הולכים להתקדם.

יפעת שאשא ביטון: ככל שנתקדם, אנחנו גם צריכים להקפיד שזה יהיה חינוך.

יפעת שאשא ביטון: למשרד הרווחה, אגב, שמתי לב, יש כאן שני נציגים, שני סעיפים.

יפעת שאשא ביטון: קיבלתי את הדברים בהכנעה אבל לפחות מבחינת מי שמוביל את זה, אני חושבת שמשרד החינוך.

<שמואל טביב: בכל אופן, נבקש לכל הפחות שמתוך ארבעת נציגי ציבור שאחד מהם ממונה על ידי שר הבריאות, שלפחות ימונה על ידי שר העבודה והרווחה.

אלי אלאלוף: בסדר.

אלי אלאלוף: לא אכפת לי.

אלי אלאלוף: מנו, אתה רוצה להתייחס לזה?

יפעת שאשא ביטון: סגרתי את זה אתם.

יפעת שאשא ביטון: התקדמנו.

מרדכי יוגב: אני מבקש להסכים לחלוטין עם דברי חברתי חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון.

מרדכי יוגב: כל המגמה בין היתר לא באה לפגוע במשרד העבודה והרווחה אלא היא באה לשים את הילד במרכז מבחינת הרצף הטיפולי, החינוכי, ההתייחסותי של המדינה בשנת ה-70 לכל ילדיה מאז הגיל הרך.

מרדכי יוגב: פרופסור טרכטנברג עשה מהפכה בגיל שלוש והמהפכה הזאת צריכה להימשך באופן חיובי בהדרגתיות הנדרשת בהיבט התקציבי בלבד אבל לא מבחינה תפיסתית.

מרדכי יוגב: מבחינה תפיסתית אנחנו רוצים להיות שם.

אלי אלאלוף: זה בדוח העוני שאומץ על ידי הממשלה.

מרדכי יוגב: הפתרון הוא לא רק לכ-25 אחוזים מילדי ישראל אלא הפתרון הוא לכל ילד ולכל אישה, ולא עם הבירוקרטיה והטופסולוגיה אם היא עבדה ומתי הפסיקה לעבוד.

מרדכי יוגב: מספיק להתעסק בשני מקרים כרגע כדי להבין איזה סיבוך חל על כל כך הרבה שבכלל לא יודעים למי לפנות.

מרדכי יוגב: לשם אנחנו חותרים באופן חיובי, לא באופן ביקורתי אלא באופן התייחסותי לילד ולילדי ישראל כולם.

מרדכי יוגב: זאת אני כן חושב לומר, וכאן העיר לי פרופסור טרכטנברג, שראוי שהמועצה תפעל לפני ה-1 בינואר, עד ה-30 בדצמבר, אבל כן ראוי שנראה התייחסות תקציבית כלשהי ושתהיה מדורגת הכי מינימליסטית בשינוי כלשהו, אפילו כבר בתקציב 2018 שהוא רצוף לתקציב 2017 כי אני חרד לכך שעם התחלפות ממשלה לפני 2019, התהליך כולו ייעצר.

מרדכי יוגב: אנחנו כן רוצים לראות הדרגתיות.

יפעת שאשא ביטון: יש שלכם תכניות כאלה?

מרדכי יוגב: לא.

מרדכי יוגב: אין לי תכניות כאלה.

מרדכי יוגב: מבחינתי הממשלה תמלא ימיה.

מרדכי יוגב: אני אומר את זה לגופו של עניין.

מרדכי יוגב: אנחנו מכירים דברים כאלה שחוק קוים אבל מכיוון שהממשלה נפלה, התהליך נעצר.

מרדכי יוגב: הוא גם תלוי במי יהיו האישים הבאים וכולם טובים.

מרדכי יוגב: כדי שזה לא יקרה, וזה עלול לקרות, כן ראוי שאפילו נבקש הטיה מסוימת תקציבית ולו מינימליסטית לפיילוט במקום הכי פריפריאלי או במקום הכי סוציו אקונומי קשה, שם הניסוי הזה כבר יבוא על מקומו.

מרדכי יוגב: כך גם היה ולא משנה אם זאת ירוחם או שלומי או רהט או עתלית.

מרדכי יוגב: מקום כלשהו שבו בשנת 2018 כבר תיושם התכנית בהדרגתיות הזאת, לא יאוחר משלוש שנים, כדי שנראה אותה בתוך התהליך תחת הגורמים שקיבלו על עצמם את הדבר ולא נראה אותה נתקעת בגלל חילופי שלטון כאלה ואחרים, או בתקציב אחד חלקי 12 עד בחירות ב-2019.

מרדכי יוגב: לא שאני מצפה לתהליכים כאלה אבל הם עלולים לקרות ולעצור תהליך כל כך חשוב שמגיע כאן לבשלות.

אלי אלאלוף: אנחנו קבענו שההפעלה היא ב-1 בינואר 2018.

מרדכי יוגב: התחלתית.

אלי אלאלוף: כל התהליכים להקמת המועצה יכולים להיעשות לפני התקופה הזאת.

אלי אלאלוף: לכן אני חושב שאין לנו שום בעיה עם הספקולציות על 2019.

אלי אלאלוף: אני מציע שזה יישאר כך.

יפעת שאשא ביטון: בואו נזכור שאין כאן תכנית על השולחן שאנחנו מביאים למועצה.

יפעת שאשא ביטון: הרי כל הרעיון הוא שתוקם המועצה ותבנה תכנית שהיא נכונה בתוך הסיפור הזה.

יפעת שאשא ביטון: רק אחרי בניית התכנית אנחנו נדע מה אנחנו צריכים עבור ההפעלה אפילו הראשונית.

יפעת שאשא ביטון: אני אומרת שגם תקציב לא צריך להיות מכשלה.

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שהמועצה יכולה לצאת לדרך, להתחיל להקים את עצמה ולפעול ב-1 בינואר 2018 בבניית התכנית.

יפעת שאשא ביטון: זה כשלעצמו ייצור איזשהו רצף.

מרדכי יוגב: יעד, לצורך העניין פיילוט שיתחיל בספטמבר 2018, קרי, שנת הלימודים תשע"ט, המועצה תשב עשרה חודשים, מינואר, ותביא לפיילוט אחד יישומי, אני חושב שאם נשים את זה שם, לא נהיה במסמוס אלא נהיה ביישום.

מרדכי יוגב: אני חושב שזה חשוב.

<אביבית ברקאי אהרונוף: נראה לי שאולי אפשר להוסיף עוד סעיף לגבי המשכיות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: ככל שלא מונה חבר מועצה, בין אם זה בגלל חילופי שלטון ובין אם זה מטעמים אחרים, החברים שמונו בקדנציה הקודמת ימשיכו את הכהונה שלהם כדי שהמועצה תמשיך לפעול.

<ענת מימון: הם ממונים לתקופה של ארבע שנים.

<ענת מימון: אפשר להאריך.

<ענת מימון: אם צריך, מאריכים.

<ענת מימון: כתוב שתוקף הפעולות לא ייפגע מחמת זה שנתפנה מקום של חבר מועצה.

<אביבית ברקאי אהרונוף: השר לא ממנה חבר מועצה, זה מתעכב ומתעכב.

<ענת מימון: השר ממנה את כולם.

<ענת מימון: הוא ממנה את כל עשרים החברים לפי המלצות.

<אביבית ברקאי אהרונוף: יש חברים שממונים על ידי שר הבריאות.

<ענת מימון: לא.

<ענת מימון: אלה המלצות.

<ענת מימון: הוא ממנה את כולם.

מנואל טרכטנברג: ברשות

מנואל טרכטנברג: כם, אני רוצה להתייחס לדברים של משרד הרווחה והעבודה.

מנואל טרכטנברג: זה לא סוד שהיו לנו דין ודברים בנושא של מקומו של נציגות שר העבודה והרווחה במועצה.

מנואל טרכטנברג: הדיונים לעתים היה נוקבים.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר שבאמת קיבלתי בברכה את העובדה שהשר הבין את החשיבות של הקמת המועצה ולא רצה לשים למכשול את הבקשה המקורית שלו.

מנואל טרכטנברג: אני מאוד מעריך זאת.

מנואל טרכטנברג: זה לא דבר של מה בכך ששר כלשהו בממשלת ישראל מוכן שיקום גוף חיצוני שכן תהיה לו השלכה על הנעשה במשרד שלו וגם אם אנחנו משוכנעים לחלוטין שזה הדבר הנכון, וזה נאמר בדוח העוני וזה נאמר בדוח שלי וכולי, עדיין כמגיעה שעת האמת, לא כל שר מוכן לשחרר.

מנואל טרכטנברג: מכאן אני רוצה להביע את הערכתי וגם את תודתי לשר שבאמת עשה מעשה ומאפשר את העברת החוק כפי שמונח לפנינו.

<ליזה רובין: משרד הבריאות.

<ליזה רובין: רציתי לבקש שתהיה אמירה מפורשת הצהרתית לגבי מניעת מצבי סיכון ולא רק איתור ולא רק רפואה מונעת.

אלי אלאלוף: לאיזה סעיף את מתייחסת?

<ליזה רובין: יכול להיות בסעיף 4(2).

<ליזה רובין: לשם איתור וזיהוי מוקדם של ילדים בגיל הרך במצבי סיכון.

מנואל טרכטנברג: את מתכוונת לאיתור, זיהוי מוקדם ומניעה.

<ליזה רובין: אני חושבת שחשוב מבחינה הצהרתית.

מרדכי יוגב: זיהוי מוקדם ומניעה.

מרדכי יוגב: מניעה היא המטרה.

אלי אלאלוף: המילה הראשונה היא מניעה?

<ליזה רובין: כן.

<ענת מימון: לשם מניעה, איתור וזיהוי מוקדם של ילדים?

אלי אלאלוף: ניתן לאנשי המקצוע לומר מה שהוחלט.

מרדכי יוגב: אם המניעה היא המטרה, צריך לכתוב לשם מניעה באמצעות איתור וזיהוי.

מרדכי יוגב: כל תהליך כזה מחייב תקציב.

אלי אלאלוף: ניתן לאנשי המקצוע לקבוע לעצמם את ההגדרה.

אלי אלאלוף: אם הם אומרים מניעה, כן, אפשר להוסיף מניעה.

מנואל טרכטנברג: אפשר להוסיף.

<ענת מימון: אפשר לומר, ובכלל זה תיאום.

מרדכי יוגב: איתור, זיהוי ומניעה.

<ענת מימון: של ילדים בגיל הרך במצבי סיכון לצורך מניעה של מצבי סיכון כאמור.

<ענת מימון: זה כבר שייך לנסחות.

מנואל טרכטנברג: נוסיף במשפט הזה מניעה.

<ענת מימון: אני רוצה להעיר לגבי סעיף התחילה.

<ענת מימון: אנחנו נקבע שתחילתו של החוק תהיה -1 בינואר 2018 וכמובן שלפי סעיף 19 לפקודת הפרשנות, ככל שצריך לעשות מינויים או להפעיל לפני כניסת החוק לתוקף, אפשר יהיה לפעול לפני.

מנואל טרכטנברג: הכוונה הייתה שהחוק ייכנס לתוקפו והמועצה תקום עד לתאריך כזה.

מנואל טרכטנברג: צריך להוסיף את זה.

מנואל טרכטנברג: אלה שני דברים שונים.

<מיכל חורין: אני קצת חוששת שלא נצליח.

<מיכל חורין: אין לי עמדה ברורה כאן של לשכת השר בעניין הזה, אבל אני חוששת.

<מיכל חורין: בכל זאת מדובר במועצה עם 21 חברים מקשת רחבה של המלצות של גורמים, גם משרדי ממשלה אחרים אבל גם ארגונים ציבוריים.

אלי אלאלוף: תשבו ביניכן המשפטניות.

<מיכל חורין: אני חוששת שלא נצליח לעמוד במועד.

<מיכל חורין: מדובר בארבעה חודשים.

<מיכל חורין: אנחנו לפני הקיץ והחגים ואני חוששת שלא נצליח לעמוד בתאריך.

<מיכל חורין: אני לא רוצה שתיקבע הוראה שלא נוכל לעמוד בה.

מנואל טרכטנברג: אני חולק עליך ואני אומר למה.

מנואל טרכטנברג: רוב החברים הם נציגי משרדים.

מנואל טרכטנברג: זה יכול לקרות מחר בבוקר.

<מיכל חורין: עדיין דרושה פנייה.

מנואל טרכטנברג: אבל זה תהליך שהוא מאוד ממוקד.

מנואל טרכטנברג: מה שיכול לקחת יותר זמן זה דווקא מינוי נציגי ציבור.

<מיכל חורין: נכון.

מנואל טרכטנברג: בסדר, אבל אם הם מתחילים לעבוד עכשיו, אין שום מניעה.

מנואל טרכטנברג: אם לא נקבע דבר כזה, החששות שמוטי השמיע קודם ואחרים השמיעו, זה עלול – לא מתוך כוונה לא טובה אלא פשוט מציאות – להתמסמס.

מנואל טרכטנברג: אז זאת אות מתה.

מנואל טרכטנברג: הכוונה היא שמחר בבוקר תתחיל העבודה כדי שהמועצה תקום.

מנואל טרכטנברג: אפשר להקים גוף כזה בפחות זמן.

מנואל טרכטנברג: תאמיני לי.

<מיכל חורין: כמו שאמרתי, אין לי עמדה של לשכת השר לעניין הזה ואני לא יודעת לומר.

<מיכל חורין: אני כן חוששת.

מנואל טרכטנברג: יהיה צורך להתחיל לפעול מיידית.

<מיכל חורין: ברור שמחר בבוקר נפנה כבר למשרדים ולגורמים הרלוונטיים.

<מיכל חורין: עדיין מניסיון העבר במינויים, וכאן מדובר במועצה שהיא מורכבת, ההרכב הוא מורכב ובחלק מהסעיפים הוא אפילו מסובך, החשש הוא שתהיה הוראה כזאת.

<מיכל חורין: אני יכולה לנסות לברר.

מנואל טרכטנברג: אני אציע הצעה אלטרנטיבית.

מנואל טרכטנברג: החוק ביום רביעי בעזרת השם יעבור קריאה שנייה ושלישית ואז הוא נכנס לרשומות, אחרי שבועיים או משהו כזה.

מנואל טרכטנברג: אפשר לומר שישה חודשים לאחר יום פרסומו.

<מיכל חורין: זה נותן לנו עוד חודשיים.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: שישה חודשים לאחר פרסום החוק ברשומות.

<מיכל חורין: אם אני אוכל לבדוק את זה עכשיו.

<מיכל חורין: אני אנסה לבדוק את זה.

<מיכל חורין: שישה חודשים, זה כבר יותר טוב.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

מנואל טרכטנברג: בואו נלך על זה.

<מיכל חורין: המטרה היא שנעמוד ביעד.

<ענת מימון: המועצה תתחיל לפעול שישה חודשים מיום הפרסום ברשומות.

אלי אלאלוף: לפני שנחליט.

אלי אלאלוף: יש להם גם זכות לבוא ולבקש לדחות בשלושה חודשים,.

<ענת מימון: אם אנחנו קובעים.

אלי אלאלוף: לכן אל תזוז מה-1 בינואר.

<ענת מימון: יש חקיקה שאנחנו קובעים שהשר יכול בצו באישור הוועדה שלנו לדחות בשלושה חודשים את יום הפעולה של המועצה.

<מיכל חורין: לא היינו רוצים להגיע לזה.

אלי אלאלוף: לא נגיע לזה.

אלי אלאלוף: תשאירו את זה ב-1 לינואר ותשאירו את האופציה.

מנואל טרכטנברג: שישה חודשים, זה עוד חודש, כך שזה כבר לא משנה.

אלי אלאלוף: זה נותן לך גם אילוץ תקציבי שאתה פותר ב-1 לינואר.

אלי אלאלוף: אתה לא מתחיל עם תקציב חלקי.

<שאול קירשנבאום: לא יהיה להם תקציב ב-1 לינואר כי התקציב הוא תקציב דו שנתי.

אלי אלאלוף: תדעו שיש לכם את האופציה של שלושת החודשים.

<ענת מימון: צריך לכתוב את זה במפורש.

אלי אלאלוף: בסדר.

מנואל טרכטנברג: בסדר.

<ענת מימון: אני אסכם.

<ענת מימון: המועצה תתחיל לפעול שישה חודשים לאחר יום פרסומו שלן חוק זה ואז אנחנו מציינים שהשר, שר החינוך, באישור ועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת רשאי לדחות בשלושה חודשים את המועד הזה ואז הוא צריך באמת לבוא לוועדה ולהסביר ולבקש.

<ענת מימון: עד שלושה חודשים כמובן.

<מיכל חורין: אנחנו מקווים לא להגיע לשם.

אלי אלאלוף: אנחנו מצביעים על אישור החוק בקריאה שנייה ושלישית.

אלי אלאלוף: אני שמח שנמצאים כאן ארבעה חברי כנסת.

<רות דיין מדר: מרכז השלטון המקומי.

<רות דיין מדר: אנחנו חושבים שצריך להיות נציג השלטון המקומי בין חברי המועצה.

אלי אלאלוף: כתוב.

אלי אלאלוף: באמצעות שר הפנים.

<רות דיין מדר: אנחנו חושבים שצריך להיות נציג מרכז השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: גם אנחנו סברנו כך.

מנואל טרכטנברג: היינו שם אבל אילוצים.

<רות דיין מדר: הרשויות המקומיות מפעילות את רוב מעונות היום.

<רות דיין מדר: עם המשך הבנייה שמתקיימת היום, זה יהיה כמו מערכת חינוך ואנחנו חושבים שהניסיון המקצועי והראייה - - -

מנואל טרכטנברג: היינו בקטע הזה.

מנואל טרכטנברג: היו דיונים נוקבים כאן.

מנואל טרכטנברג: אנחנו סברנו כך.

מנואל טרכטנברג: בתחילת הדרך היה כתוב כך.

מנואל טרכטנברג: שר הפנים דרש שמשני הנציגים, אחד יהיה ראש עיר או סגן ראש עיר.

מנואל טרכטנברג: זו הייתה הפשרה.

מנואל טרכטנברג: והשני יהיה ממשרד הפנים.

מנואל טרכטנברג: זה מסוג האילוצים שקשה לקבל אותם, אבל.

<רות דיין מדר: אבל שר הפנים לא אחראי על מעונות היום בגיל הרך.

<רות דיין מדר: אין לו שום סמכות.

<רות דיין מדר: הוא לא רגולטור בנושא אלא משרד הרווחה הוא הרגולטור בנושא ומשרד הבריאות.

מנואל טרכטנברג: את צודקת.

<רות דיין מדר: משרד הפנים מתקצב את הרשויות, הוא רגולטור של הרשויות אבל הוא לא מנחה את הרשויות בנושא של מעונות יום.

מנואל טרכטנברג: את צודקת.

מנואל טרכטנברג: אין לי ויכוח אתך.

מנואל טרכטנברג: אני אומר שיהיה ראש עיר או סגן ראש עיר במועצה והוא או היא אמורים לעשות את המלאכה.

מנואל טרכטנברג: זה לא אופטימלי ואני בהחלט בדעתך אבל אלה האילוצים.

מנואל טרכטנברג: אני לא מרגיש בנוח לפתוח סיכום אחרי שעבדנו כל כך קשה.

אלי אלאלוף: אני אומר גם את עמדתי חד משמעית.

אלי אלאלוף: סגן ראש עיר צריך להתמנות על ידי השלטון המקומי.

אלי אלאלוף: זה חד משמעי.

אלי אלאלוף: אי אפשר כאן לתת יד לתרגילים פוליטיים של מפלגה זו או אחרת.

אלי אלאלוף: במקרה הספציפי הזה אני לא מרגיש שום הגיון בהחלטה של שר הפנים.

אלי אלאלוף: חד משמעית.

אלי אלאלוף: או שהנציג של הרשויות המקומיות ייבחר על ידי מרכז השלטון המקומי או שיש לנו בעיה.

אלי אלאלוף: הגיע הזמן שנביע גם אנחנו דעות נחרצות.

אלי אלאלוף: יש כאן מישהו ממשרד הפנים?

אלי אלאלוף: לא.

אלי אלאלוף: מנו, אי אפשר.

אלי אלאלוף: כאן יש גוף שאחראי.

אלי אלאלוף: באוכל, בהובלת בשר וכולי אנחנו שואלים את מרכז השלטון המקומי וכאן לא?

<ענת מימון: היושב ראש מבקש שיהיה נציג משרד הפנים שימונה בהמלצת שר הפנים וראש רשות מקומית או סגנו שימונה בהמלצת מרכז השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, אולי השני, ראש רשות מקומית או סגנו, בהסכמת השלטון המקומי.

אלי אלאלוף: שייבחר על ידי השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: בהסכמת השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: לא נחרוג מהמינוי.

מנואל טרכטנברג: לא נחרוג ממה שכתוב כאן.

<רות דיין מדר: להמליץ בהסכמה?

מנואל טרכטנברג: כן.

<רות דיין מדר: מניסיוננו אנחנו יודעים שמספיק יידוע שקיימת הסכמה.

אלי אלאלוף: הם לא יכולים.

מנואל טרכטנברג: אלי, זה בעייתי.

מנואל טרכטנברג: אני לא רוצה לתקוע את החוק.

אלי אלאלוף: אז תמנה 22 חברים בתוכם נציג השלטון המקומי.

אלי אלאלוף: תמנה 22, לא קשור למשרד הפנים.

אלי אלאלוף: זאת עמותה עצמאית לגמרי שמפעילה את רוב תכניות החינוך של המדינה.

אלי אלאלוף: ימונה נציג של השלטון המקומי שלא קשור למשרד הפנים.

מנואל טרכטנברג: אבל זה נציג מקצועי.

מנואל טרכטנברג: לא ראש עיר.

<רות דיין מדר: נציג מקצועי.

<רות דיין מדר: כן.

<רות דיין מדר: נציג מרכז השלטון המקומי.

אלי אלאלוף: יש להם ממונה על החינוך ועל הגיל הרך.

<רות דיין מדר: יש לנו רפרנטים שהם אנשי מקצוע שכל היום עובדים מול משרד הכלכלה, הרווחה והבריאות.

<ענת מימון: בנוסף לנציגים של משרד הפנים שאחד מהם הוא ראש רשות או סגנו.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: בנוסף.

יפעת שאשא ביטון: צריך לוודא שזה לא יהיה איש פוליטי.

<רות דיין מדר: לא.

<רות דיין מדר: נציג מרכז השלטון המקומי.

<רות דיין מדר: עובד מקצוןעי.

<ענת מימון: עובד מרכז השלטון המקומי?

<רות דיין מדר: כן.

<ענת מימון: בעל מומחיות בתחום כמו שנאמר לגבי הנציגים האחרים?

<רות דיין מדר: כן.

מנואל טרכטנברג: רק מקצועי.

<רות דיין מדר: רק מקצועי.

<קריאה: זה היה בטיוטה הראשונה.

<ענת מימון: שימונה על פי המלצת יושב ראש מרכז השלטון המקומי.

<ענת מימון: מי ממליץ?

<רות דיין מדר: יושב ראש מרכז השלטון ממליץ.

<רות דיין מדר: תמיד זה כך.

<רות דיין מדר: לא צריך לכתוב את זה.

<רות דיין מדר: זה ברור.

<ענת מימון: המינוי הוא של שר החינוך.

יפעת שאשא ביטון: השלטון המקומי ממליץ והשר מאשר.

יפעת שאשא ביטון: זה כמו שהם עושים עם כל ההמלצות האחרות.

<ענת מימון: אני רוצה לסכם.

<ענת מימון: יש לנו בפסקה (7) שני נציגים שימונו לפי המלצת שר הפנים, האחד מקרב עובדי משרדו והשני ראש רשות מקומית או סגנו.

<ענת מימון: זה נשאר.

<ענת מימון: זה משרד הפנים.

<ענת מימון: בנוסף אנחנו מוסיפים עובד מרכז השלטון המקומי בעל מומחיות - - -

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לעצור לרגע.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, עברנו דרך ארוכה.

מנואל טרכטנברג: להוסיף עוד נציג למועצה, זה כאילו מערער את האיזון.

אלי אלאלוף: נתנו קול כפול ליושב ראש.

מנואל טרכטנברג: אנחנו צריכים הסכמה של כל הגורמים.

<רות דיין מדר: נציג מרכז השלטון המקומי הוא נציג שיכבד את המועצה עם הידע והמקצועיות.

מנואל טרכטנברג: זה לא הוויכוח.

מנואל טרכטנברג: יש הרבה גורמים שיכולים לכבד.

מנואל טרכטנברג: יש כאן הסכמות שהגענו אליהן.

מנואל טרכטנברג: הכנסת היא מגרש פוליטי.

מנואל טרכטנברג: אלי, אני חושש מאוד שאנחנו כאן פותחים פתח להכשלת המהלך וקשה לי עם זה.

מנואל טרכטנברג: יכול להיות שעשינו טעויות בעבר ויכול להיות שלא.

מנואל טרכטנברג: ניהלנו כאן מאבק קשה מאוד כדי להגיע לקו הסיום ואני לא רוצה לסכן את זה.

מנואל טרכטנברג: לא רוצה לסכן את זה.

מנואל טרכטנברג: אני גם מרגיש אישית, ששנינו היינו כאן בדיון הזה גם מול משרד הרווחה וגם מול אחרים, אני חושב שאסור לפתוח הסכמות בדקה התשעים.

מנואל טרכטנברג: אסור לפתוח הסכמות.

מנואל טרכטנברג: זה לא לעניין.

אלי אלאלוף: למה לא לעניין?

אלי אלאלוף: הגוף שמייצג מאה אחוזים של הרשויות המקומיות.

מנואל טרכטנברג: את זה ידענו גם קודם.

אלי אלאלוף: מותר לנו להתלבט.

אלי אלאלוף: הוספנו עכשיו נציג למועצה ממשרד המשפטים ואני לא רואה שום סיבה שלא יהיה נציג למרכז השלטון המקומי, במיוחד שאני לא רואה שום שיקול ענייני מטעם המשרד.

מנואל טרכטנברג: לא.

מנואל טרכטנברג: אין.

אלי אלאלוף: אתה יודע את זה כמוני.

אלי אלאלוף: אני חושב שלפני החוק, כדאי שנהיה ענייניים והנושא הזה הוא מרכזי.

מנואל טרכטנברג: חשוב לשמוע גם אתכם.

מרדכי יוגב: אני מודה שאני לא יודע.

מרדכי יוגב: לנציג השלטון המקומי יש איזושהי ראייה מהשטח אבל אני באמת לא בקיא בעבודה המסיבית כדי לדעת אם זה יערער או לא יערער.

מרדכי יוגב: נראה לי שגוף המועצה הוא גדול ואני מקבל את מה שאמרה כאן חברתי לגבי המאבקים על מי יהיו הנציגים.

מרדכי יוגב: מאידך, כאחד שכן היה ברשות מקומית, יש להם את ראיית השטח והחיבור הוא כן חשוב לתוצר הסופי.

מרדכי יוגב: כמו שאמרתי, אם משרד המשפטים רוצה, עדיף שיהיה בפנים כדי שלא ישים מקלות מבחוץ.

אלי אלאלוף: אני חייב להגיד את זה ותפרשו את זה איך שבא לכם.

אלי אלאלוף: מרכז השלטון המקומי, יש לו השלכות ויש לו השפעות אדירות על כל המערכת כולל הפוליטית.

אלי אלאלוף: להרחיק אותו מהמועצה הזאת, זה אקט פוליטי שלא נוכל להתמודד אתו וזה בסוף יפגע במועצה.

יפעת שאשא ביטון: אני יכולה לומר שיש לי חוויה מאוד טובה בעבודה עם הדרג המקצועי.

יפעת שאשא ביטון: לא חלילה אני אומרת משהו על הפוליטיקאים, לא עבדתי אתם, אבל אני חושבת שאם אנחנו מדברים על הדרג המקצועי, יש לי חוויית עבודה מאוד מאוד טובה אתם בהרבה מישורים ובכמה תחומים.

יפעת שאשא ביטון: מאוד יכול להיות שאפילו הרבה פעמים הם יסייעו לנו בקידום של דברים שדווקא נמצא התנגדות להם במשרדים אחרים.

יפעת שאשא ביטון: אתמול הייתה דוגמה חיה לזה.

יפעת שאשא ביטון: נכון?

<מיכל חורין: אנחנו לא ראינו את זה כך.

יפעת שאשא ביטון: אתמול השלטון המקומי היה שם, עוזר לראות את הציבור.

יפעת שאשא ביטון: בסופו של דבר הצלחנו למצוא את דרך המלך.

יפעת שאשא ביטון: החוויה שלי אתם, לאורך כל החודשים האלה, היא כזאת.

מרדכי יוגב: לא עובד נציג.

<רות דיין מדר: נציג מקצועי.

מנואל טרכטנברג: מקצועי.

<רות דיין מדר: מקצועי שעובד עם כלל משרדי הממשלה.

אלי אלאלוף: מינוי מקצועי.

מנואל טרכטנברג: לא ראש מועצה.

אלי אלאלוף: המינוי יהיה מקצועי.

<ענת מימון: עובד מרכז השלטון המקומי בעל זיקה לנושא בתחום הגיל הרך שימונה לפי המלצת יושב ראש מרכז השלטון המקומי.

מנואל טרכטנברג: אדוני היושב ראש, אני בכל זאת רוצה לומר מילה.

מנואל טרכטנברג: אני כאן מקבל את דעתך אבל אני עושה את זה בלב כבד לאור מה שאמרתי קודם על ההסכמות אליהן הגענו.

אלי אלאלוף: אני מבטיח את עזרתי בשיחות הבאות שיהיו.

אלי אלאלוף: אני מסכים אתך אבל הגיע הזמן שלפעמים המחוקק יקבל החלטות בהגיון של מחוקק.

אלי אלאלוף: ברשותכם, נעבור להצבעה.

אלי אלאלוף: מי בעד אישור הצעת חוק המועצה לגיל הרך, התשע"ז-2017?

אלי אלאלוף: מי נגד.

אלי אלאלוף: בעד – פה אחד

אלי אלאלוף: הצעת החוק התקבלה פה אחד.

אלי אלאלוף: עשיתם היסטוריה.

אלי אלאלוף: אני חייב לומר כאן שהצוות נפלא.

מנואל טרכטנברג: נכון.

אלי אלאלוף: תודה, גם לנציגי ההורים.

אלי אלאלוף: באמת, כל הכבוד לכל מי שהשתתף.

אלי אלאלוף: זה באמת מהלך היסטורי.

אלי אלאלוף: תודה מנו, תודה לשאר החברים.

אלי אלאלוף: הישיבה נעולה.