הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 131, 2017-07-18 12:53

רחל עזריה: צהרים טובים.

רחל עזריה: אני שמחה לפתוח את ישיבת הוועדה.

רחל עזריה: אנחנו דנים בהצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 110 - הוראת שעה) (פיצול דירות), התשע"ז-2016, פ/3044, כ/673.

רחל עזריה: אנחנו נציין את יום הדיור.

רחל עזריה: אני חושבת שאולי זה אתגר מאוד גדול שנפל לפתחנו בשנים האחרונות.

רחל עזריה: לדעתי כשחושבים על זה, יש כאן בעצם שני נושאים כאשר האחד הוא שבגלל ריבית אפס מ-2008, יש אוכלוסייה שלמה שנולדה לתוך עולם שבו אין איך להרוויח כסף מהכסף שיש לך.

רחל עזריה: בעבר אנשים שמו כסף בבנק כדי לחסוך, חיכו שהכסף יקבל קצת ריבית ואז הלכו לקנות דירות.

רחל עזריה: בעולם של ריבית אפס, אתה לא יכול לצבור איזשהו הון ראשוני ולחסוך לאט לאט.

רחל עזריה: הדבר השני הוא שאתה בעצם מתחרה מול אנשים שלהם כן היה הרבה שנים לשים את הכסף בבנק ואז כשהם באים לקנות דירה, הם קונים עם ההון שכבר צבר הון, מה שלצעירים לא הייתה הזדמנות כזאת.

רחל עזריה: שני דברים שקרו בעקבות זה הוא שקודם כל מחירי הדירות עלו, והדבר השני פתאום העניין הזה של הזכות הבסיסית לדיור, מאז גלי העלייה מרוסיה, אז באמת היה אתגר אחר, בעצם אנחנו מבינים שזה נושא שצריך טיפול.

רחל עזריה: אני שמחה מאוד שיש את יום הדיור.

רחל עזריה: אני אומר עוד מילה.

רחל עזריה: אני חושבת שאנחנו עוברים תקופה לא פשוטה של בוקה ומבולקה פוליטית, ציבורית וכולי.

רחל עזריה: נכון, ביטן?

דוד ביטן: מה שאת אומרת, אני תומך.

רחל עזריה: כי אתמול היה לנו דיון על זה, לגבי הפרשיות שנחשפות.

רחל עזריה: אני חושבת שתמיד יש לנו איזו הרגשה בחברה שלנו שיש משימות שלא נוכל לעמוד בהן.

רחל עזריה: אבל אנחנו עם עם הרבה מאוד כוחות פנימיים וכל פעם שיש איזשהו אתגר, הוא נראה בלתי אפשרי.

רחל עזריה: כשחושבים על זה, לכל דור בחברה הישראלית היה אתגר, היה את הדור שהיה צריך להקים את המדינה, מי חשב שנצליח, ערב לפני בן גוריון שאל מה הסיכוי שנצליח להקים מדינה ואמרו לו חמישים-חמישים.

רחל עזריה: בדיעבד התכוונו לומר לו את האמת, שזה היה שמונים-עשרים אבל פחדו שאם יאמרו לו את האמת, הוא לא יכריז על הקמת המדינה.

רחל עזריה: הדור השני הוא המלחמות הגדולות, מלחמת ששת המים ויום כיפור.

רחל עזריה: מי חשב שנצליח, אבל עמדנו בזה.

רחל עזריה: הדור השלישי, שנות ה-80 ושנות ה-90, המשבר הכלכלי הגדול, כאשר היה צריך להמציא מחדש את הכלכלה הישראלית.

רחל עזריה: שוב, מי חשב שנצליח, אבל הצלחנו.

רחל עזריה: אני חושבת שעכשיו אנחנו נמצאים בתקופה בה אנחנו עוסקים בצמצום פערים שזה אתגר שרק לפני כמה שנים היה נראה משימה בלתי אפשרית ואני חושבת שגם בדיונים בוועדה הזאת עוסקים בזה הרבה מאוד.

רחל עזריה: כל הכנסת מלאה בזה.

רחל עזריה: זה לא היה לפני עשור.

רחל עזריה: זאת אומרת, זה חלק מרוח תקופה וניסיון לפתור את העניין.

רחל עזריה: אני חושבת שיום הדיור הוא חלק מאותו דבר.

רחל עזריה: קשה לי להאמין שלפני עשור היה יום דיור, קשה להאמין שמישהו הבין שזה נושא שצריך לטפל בו בהקשר הזה של צמצום פערים.

רחל עזריה: באמת ביום ראשון האחרון הממשלה אישרה את התכנית של שר האוצר שהוא יושב ראש המפלגה שלי, למיליארד שקלים לדיור הציבורי כחלק מאותו מהלך של איך אנחנו מסייעים לאנשים בהקשר של הדיור, במיוחד כאשר פתאום יש את האירוע של הריבית אפס במשך עשור וקניית דירה או רכישת דירה או מגורים בדירה הפכו להיות משימה מאוד משמעותית.

רחל עזריה: עד כאן לגבי יום הדיור.

רחל עזריה: נעבור להצעת החוק.

רחל עזריה: יש כמה נושאים שנשארו פתוחים.

רחל עזריה: נושא אחד הוא הנושא של גוש קטיף.

רחל עזריה: היו לי מספר דיונים ואני אשמח לשמוע היכן אתם עומדים.

רחל עזריה: מינהל מקרקעי ישראל רוצה להתייחס או מינהל תכנון?

<עמיר שקד: סגן היועץ המשפטי, רשות מקרקעי ישראל.

<עמיר שקד: לגבי הדיון הקודם, נאמר על ידי יושבת הראש שאנחנו הגענו להסכמות כאלה ואחרות לגבי החוק ואכן הגענו.

<עמיר שקד: אנחנו עומדים מאחוריהן.

<עמיר שקד: מבחינה מעשית ומבחינת הטמעה בחוק לגבי מפוני גוש קטיף, אנחנו לא רואים כיצד ניתן לעשות את זה.

<עמיר שקד: לא שאנחנו אומרים שאנחנו לא ניתן את זה, אלא אנחנו מבקשים – אנחנו גם מצהירים לפרוטוקול שאנחנו נעשה את כל מה שאנחנו יכולים מבחינה זאת.

<תומר רוזנר: מה אתה יכול להצהיר בשם הנהלת הרשות?

<עמיר שקד: דיברתי גם עם מנכ"ל רשות מקרקעי ישראל וגם עם היועץ המשפטי של רשות מקרקעי ישראל, להמליץ למועצה, ככל שאנחנו נוכל להמליץ למועצה, להיטיב ם מפוני גוש קטיף ככל הניתן.

רחל עזריה: עכשיו תנסה לומר את זה במילים אחרות.

חיים ילין: אנחנו לא בשלים לקבל החלטות שיכול להיות שלא נתפסות משפטית כדין.

<קריאה: 12 שנים עברו ואין החלטות.

רחל עזריה: אדוני, שלום, ברוך הבא לוועדה, אבל יש כללים בוועדות בכנסת.

חיים ילין: לא השתיקו אותו בסיני, אז לא ישתיקו אותו גם כאן.

רחל עזריה: אני לא מבקשת להשתיק.

רחל עזריה: אני מבקשת שתכבד את הכללים בוועדה.

רחל עזריה: יש כללים והכללים הם שמצביעים או מבקשים רשות דיבור ובשמחה ניתן לך לומר את כל אשר על נפשך.

<עמיר שקד: רשות מקרקעי ישראל בכלל ובפרט עבדך הנאמן מכבדים את המעמד ומכבדים את ההצהרות ואת האמירות.

<עמיר שקד: להגיד שאנחנו אומרים רק לפרוטוקול, לא.

<עמיר שקד: אני לא יכול להגיד כרגע מה בדיוק המשפט שיירשם אבל אני כן יכול להגיד שרשות מקרקעי ישראל כן קידמה וכן מקדמת וכן נותנת פטורים למפוני גוש קטיף, ולכן גם בנושאים האלה אנחנו נפעל לייצר, להקים, לפעול, להמליץ על החלטה כזאת או אחרת שתיטיב אתם.

<תומר רוזנר: אני אשאל אותך מספר שאלות.

<תומר רוזנר: אתם היום נותנים הטבות למפוני גוש קטיף במסגרת סמכויות הרשות, בין היתר בפטורים במכרזים, בדמי היוון וכולי.

<תומר רוזנר: אני מנסה להבין.

<תומר רוזנר: אתה מתכוון שהנהלת הרשות תביא בפני המועצה המלצות להטבות נוספות מעבר לזה?

<עמיר שקד: כן.

רחל עזריה: היועץ המשפטי שואל שאלות וחשוב לשמוע.

<תומר רוזנר: מה לוח הזמנים שאתה מעריך שהמלצה מהסוג הזה תובא בפני המועצה?

<עמיר שקד: קשה לי להאמין שפחות משלושה חודשים.

<תומר רוזנר: מה שאתה אומר כאן, זה בשם ההנהלה.

<עמיר שקד: כן.

<תומר רוזנר: הנהלת הרשות בעצם מתחייבת להביא בפני המועצה המלצה בתוך שלושה חודשים, המלצה למתן הטבות נוספות מעבר לאלה הקיימות למפוני גוש קטיף.

רחל עזריה: בין היתר בנושא פיצול דירות?

<עמיר שקד: אני אומר שוב, לגבי פיצול דירות - - -

רחל עזריה: אנחנו שואלים כדי לשמוע תשובות.

<עמיר שקד: זאת לא שאלה שהיא תשובה אלא שאלה שהיא שאלה.

<עמיר שקד: אנחנו מבחינתנו, אני חושב שתומר הגדיר את זה בצורה הכי ברורה ונכונה, המלצות והטבות נוספות.

<עמיר שקד: אני לא רוצה לדבר ספציפית לגבי פיצול יחידות דיור כי כמו שכולם יודעים, ואני לא מסתיר את זה, יש עוד היבטים מעבר לרשות מקרקעי ישראל במובן של תכניות קיימות.

<אלי אסקוסידו: זה לא יעזור.

<תומר רוזנר: בוא נאמר שאם לא תימצא הדרך לתת את ההטבות בנושא של פיצול דירות, אתם תמליצו על הטבות אחרות.

<עמיר שקד: כן.

<עמיר שקד: הנה, אני אומר לפרוטוקול כן.

רחל עזריה: איפה מינהל תכנון באירוע?

<אפרת ברנד: למעשה זה לא נוגע לחוק הזה אלא להיבטי התכנון.

<אפרת ברנד: האמירה כפי שאנחנו אומרים היא שחוק התכנון והבנייה הוא למעשה עיוור לשיקולים של מי הוא הקונה.

<אפרת ברנד: זאת אומרת, גם השיקולים שגברתי הציבה בבסיס של החוק הזה הם שיכולים תכנוניים.

<אפרת ברנד: לכן גם אם נכון לתת הטבות כלשהן, האכסניה הראויה היא לא חוק התכנון והבנייה.

<אפרת ברנד: אומר נציג רשות מקרקעי ישראל שבאכסניה שלהם, שזה כבר נעשה גם בעבר, ישקלו מתן הטבות למפוני גוש קטיף.

<אפרת ברנד: זה מבחינתנו בסדר גמור.

<אפרת ברנד: זה לא נוגע לחוק הספציפי הזה וזה בסדר גמור.

<אלי אסקוסידו: אבל פיצול הם לא יכולים לתת.

<אלי אסקוסידו: זה לא עניין של המינהל.

<תומר רוזנר: אני אסכם את מה שאתה אומר ונראה אם זה כך.

<תומר רוזנר: מתחייב כאן

<תומר רוזנר: מר שקד בשם הנהלת רשות מקרקעי ישראל שבתוך שלושה חודשים תביא ההנהלה בפני המועצה המלצות למתן הטבות למפוני גוש קטיף כאשר תישקל האפשרות של מתן אפשרות של פיצול דירות.

<תומר רוזנר: אם זה לא יתאפשר מסיבה כזאת או אחרת, ההמלצה תהיה להטבות אחרות.

<אפרת ברנד: מה זאת אומרת תישקל ההמלצה להטבות אחרות?

<תומר רוזנר: הם צריכים לבוא אתכם בדברים ולראות אם יש פתרון.

<אפרת ברנד: אנחנו רוצים להוציא את זה מהזירה התכנונית כי זו לא הזירה הראויה.

<תומר רוזנר: לא מדויק, כי זה לא מנותק אחד מהשני.

<תומר רוזנר: יכול להיות שבסופו של דבר אתם תבואו ותטילו על זה וטו במובן התכנוני ותגידו שתכנונית זה לא אפשרי, זה לא זה, זה לא עומד במבחני שוויון, זה לא עומד במבחני לא יודע מה.

<תומר רוזנר: יכול להיות שזו תהיה התוצאה הסופית, אבל כרגע אנחנו משאירים את זה לשיקול הדעת שלכם.

<אלי אסקוסידו: הם לא יכולים.

<תומר רוזנר: קודם כל, זה לא מדויק.

<תומר רוזנר: יכול להיות – אני אתן לך דוגמא – שיזמו תכנית בהליך מואץ במסגרת הוותמ"ל או במסגרת אחרת בה ייתנו במסגרת תכנית אפשרות לפיצול דירות באותם ישובים עליהם אנחנו מדברים.

<אלי אסקוסידו: זה בלתי אפשרי מבחינה תכנונית.

<תומר רוזנר: אני סתם נתתי דוגמה.

<תומר רוזנר: אז בוועדה המחוזית.

<תומר רוזנר: זה לא משנה.

<אלי אסקוסידו: ועדה מחוזית, תהליכים של שמונה עד 12 שנים.

<אלי אסקוסידו: זה לא יהיה.

רחל עזריה: יש שתי גישות לחיים.

רחל עזריה: אפשר לומר מהתחלה לא יהיה.

רחל עזריה: יש לי התחייבות מראש מינהל מקרקעי ישראל.

רחל עזריה: הנושא הזה יקר ללבי וחשוב.

רחל עזריה: אנחנו פועלים כדי לייצר פתרון.

רחל עזריה: הפתרון של פיצול דירות, פתרון בצורה הפשוטה של להכניס לחקיקה, הוא מורכב ואנחנו מחפשים פתרון אחר.

רחל עזריה: יש לי התחייבות מראש מינהל קרקעי ישראל שהוא יותר טוב מהחוק.

רחל עזריה: אנחנו מיד בתחילת המושב נעשה דיון ונבדוק היכן נמצא מינהל מקרקעי ישראל ומה ההחלטות שהתקבלו ונוודא.

רחל עזריה: זה יוצא בדיוק שלושה חודשים.

רחל עזריה: הם התחייבו שתוך שלושה חודשים הם מביאים החלטה.

רחל עזריה: אנחנו נקיים כאן דיון לוודא שזה קרה כפי ההתחייבות.

רחל עזריה: אם הם אומרים שהם לא יכולים בפיצול דירות, זה ייעשה בדרך אחרת.

<אלי אסקוסידו: גברתי היושבת ראש, אני מודה שנתת לי לדבר למרות שהתפרצתי ולא ביקשתי.

<אלי אסקוסידו: יחד עם זאת, כיוון ש-450 משפחות יצאו מגוש קטיף ואני לא מפונה, יש לי לפחות קבלות שעשיתי בצורה הכי טובה עבור מדינת ישראל ואני מכיר את חוק התכנון והבנייה על בוריו כי אני יושב בעשרות ועדות תכנון ובנייה כבר 19 שנים.

<אלי אסקוסידו: אין אפשרות מבחינת מינהל מקרקעי ישראל.

<אלי אסקוסידו: חוק פיצול שאתם מביאים אותו היום לכאן, רובו ככולו הוא עניין תכנוני ולא עניין קנייני למעט אם נוריד את הסיפור של רצף דורי.

<אלי אסקוסידו: כל היתר זה עניין תכנוני נטו.

<אלי אסקוסידו: רק הכנסת רשאית לתקן חקיקה בחוק ושום גורם אחר לא יכול לעשות זאת.

<אלי אסקוסידו: כל שינוי בעניין תכנוני, הוא רק ועדות תכנון ובנייה.

<אלי אסקוסידו: כיוון שוועדות תכנון ובנייה בהליכים הכי מזורזים שלהן, לוקח בין חמש לעשר שנים, הדבר הזה כרגע לפתרון מצוקת הדיור לא יפתור את הבעיה, ולא למפונים.

<אלי אסקוסידו: לכן אין ברירה.

<אלי אסקוסידו: המינהל לא יוכל לעזור לך גם אם הוא רוצה כי זה לא חונה בשולחנו.

<תומר רוזנר: הוא לא יכול ליזום תכנית?

<אלי אסקוסידו: הוא יכול ליזום תכנית.

<עמיר ריטוב: אני מבין מה שאת אומרת.

<עמיר ריטוב: מה שניתן לעשות בדרך הנכונה והישרה ביותר זה שישוב שמעוניין בכך, ישוב שיש בו מפונים, יפנה למועצה הארצית והמועצה הארצית היא לא ארבע וחמש שנים אלא 11 שנים זה מתעדכן ובמקרה שלנו זה ספטמבר.

<עמיר ריטוב: ככל שיבוא ישוב מסוים, כל הדברים שעלו כאן בישיבה הקודמת ייבחנו.

<עמיר ריטוב: לדוגמה, אם יש ישוב של אלי אסקוסידו שאלה רק מפונים, אין בעיה, אבל אם יש גם מפונים וגם לא מפונים, המועצה הארצית שיש בה עשרה ראשי רשויות, עשרה נציגי ציבור, עשרה משרדי ממשלה, תשקול כאשר לנגד עיניה תעמוד, אם אתם תחליטו בוועדה, לפנות למועצה הארצית ולבקש לבוא לקראת העניין.

רחל עזריה: אני חושבת שזה בשילוב מינהל מקרקעי ישראל ייתן מענה.

רחל עזריה: אנחנו נכחה להתייחסויות.

<תומר רוזנר: צריך לשמור את עמדת מינהל התכנון.

<אפרת ברנד: רק כדי לדייק את העמדה.

<אפרת ברנד: המנגנון שלפיו אפשר לשנות את לוח 2 ללא החלטת ממשלה הוא מנגנון שקיים כבר היום.

<אפרת ברנד: כפי שציין עמיר, ישוב רשאי לפנות אם הוא רואה צורך בכך ולבקש לשנות את לוח 2.

<אפרת ברנד: כאשר לוח 2, ככל שהמועצה הארצית תחליט שיש מקום לפתוח את לוח 2, אני פחות רואה מצב שבו הוא ייפתח רק פרסונלית לאנשים כאלה ואחרים.

רחל עזריה: ישובים שיפנו.

<תומר רוזנר: בהחלט אפשר להצדיק שתהיה תשומת לב מיוחדת לישובים בהם נקלטו מפונים.

<תומר רוזנר: בהחלט יש הצדקה מיוחדת להתייחס אליהם בצורה מעט שונה בגלל ההיסטוריה ובגלל מה שקורה שם עכשיו.

<תומר רוזנר: גם בגלל העירוב של הקהילות החדשות והישנות.

<תומר רוזנר: הרבה מאוד סיבות שלא קיימות בישובים אחרים.

<אפרת ברנד: נכון.

<אפרת ברנד: גם כאן צריך להבחין.

<אפרת ברנד: אנחנו צריכים לזכור שיש ישובים במרכז הארץ ויש ישובים פריפריאליים.

<תומר רוזנר: לכן הרזולוציה לא תהיה כאן על השולחן הזה אלא כשתהיה פנייה פרטנית.

<תומר רוזנר: אנחנו נבקש שתבררו את עמדת מנהל מינהל התכנון לגבי האמירה של מר ריטוב שהייתה אמירה מאוד חיובית ואני מניח שהוא בא מתוך רצון לעזור למפונים.

<תומר רוזנר: לבדוק את האפשרות שתהיה הצהרה שתאמר שאם תהיה פנייה של ישוב של מפונים, תינתן לה תשומת לב מיוחדת.

רחל עזריה: אז ביחד אנחנו מייצרים איזושהי מעטפת.

<תומר רוזנר: המינהל ייתן אתך הקניין.

<תומר רוזנר: אם זה מסתדר.

<אפרת ברנד: שזה ייבחן במסגרת השיקולים?

<תומר רוזנר: בוודאי.

<תומר רוזנר: הכול במסגרת השיקולים אבל שתינתן תשומת לב מיוחדת.

רחל עזריה: העניין הזה יילקח בחשבון.

רחל עזריה: תבדקו את זה.

חיים ילין: להתייחס רק לגוש קטיף.

חיים ילין: אמרתי בישיבה הקודמת שאני מעריך שלמרות כל ההשלכות שיש, זה לא חוקתי ולא מידתי, ואני תכף אנמק את זה.

חיים ילין: אי אפשר לקחת את יוצאי גוש קטיף בלבד בלי התייחסות לישוב גם אם זה ישוב ישן, שקולטים אותם וגם אם זה ישוב חדש.

רחל עזריה: אבל עכשיו נתנו מענה לזה.

חיים ילין: רגע.

חיים ילין: אני אסביר.

חיים ילין: אני מתייחס לזה כי אני עדיין חושב, ואני אומר לך, שאנחנו כבר מחוקקים וכשבאת ואמרת רק על גוש קטיף, אמרתי לך שאי אפשר לחוקק דבר כזה.

חיים ילין: אני אומר לך עכשיו שאם אנחנו נחוקק שבכל הישובים שהתיישבו חדשים ונקלטים, אין שום בעיה משפטית ואפשר להכניס את זה לחקיקה ולא צריך לחכות להם וגם לא לפתוח את לוח 2 במקומות האלה.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: יש כאן בעצם משהו שנעשה לכל הישוב.

חיים ילין: זה לא רק לאנשים מסוימים.

רחל עזריה: ואם יש שלושה מפונים?

רועי פולקמן: מדובר כאן על לפני 2011.

רועי פולקמן: מה אתה מחדש?

רועי פולקמן: כל האירוע עם מפוני גוש קטיף הוא בגלל התאריך שכתבנו 2011.

רועי פולקמן: זה כל השינוי.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: זה לא 2011.

רועי פולקמן: הם לא נכללים כי חלק מהבתים נבנו אחרי 2011.

חיים ילין: זה לא קשור לזה.

רחל עזריה: הם בתמ"א 35.

חיים ילין: אני אתן דוגמה.

חיים ילין: נווה ובני נצרים נבנו עד דצמבר 2010, כולם עברו לשם.

רועי פולקמן: כי זה לא לוח 2.

רחל עזריה: זה כן לוח 2.

רחל עזריה: הם לא נכללים.

רחל עזריה: לוח 2 לא נכלל.

חיים ילין: אלא אם הסתייגות שלי עוברת.

חיים ילין: אם ההסתייגות שלי עוברת לגבי קיבוצים ומושבים, אין בעיה לישובים האלה.

רועי פולקמן: כשבצלאל דיבר אתי על גוש קטיף, הוא אמר בגלל התאריך.

חיים ילין: לא נכון.

רחל עזריה: בצלאל טעה.

רחל עזריה: חל בלבול.

חיים ילין: הוא לא הבין.

<תומר רוזנר: ההצעה שמונחת בפני הוועדה מחריגה באופן מוחלט כל ישוב שיש לו מכסה.

<תומר רוזנר: למיטב הבנתי כל הישובים המוכוונים, לא אנשים שהלכו ועברו לגור בירושלים מרצונם, אלא הישובים המוכוונים, שומריה וזה שהם הלכו כקבוצה, כקהילה, אלה כולם בישובים שיש בהם מכסות בלוח 2.

<תומר רוזנר: כך שזה לא רלוונטי לכאן.

חיים ילין: אין שום חשש ושום פחד אם אנחנו מסתכלים לא רק על מפוני גוש קטיף אלא מסתכלים על מפוני גוש קטיף שנקלטו בתוך הישוב ומסתכלים על כל הישוב כשלם.

חיים ילין: אמרתי, ואני ממשיך להסביר, שאם קלטתי 42 משפחות, לא 450, אבל הגיעו בעקבות ה-42 האלה עוד 150, אני לא יודע להסביר למה הם כן ולמה הם לא.

חיים ילין: לא יודע להסביר את זה, גם משפטית זה לא נכון.

חיים ילין: בעקבות פינוי גוש קטיף הוקמו ישובים.

חיים ילין: כל מי שהגיע לישוב הזה, הוא צריך להיות בחקיקה ולא רק להחריג אותם.

חיים ילין: הישוב מוחרג מתוך זה שהתיישבו שם מפוני גוש קטיף ואין לנו שום פחד לחוקק את זה.

חיים ילין: לכן, תומר, אנחנו כאן.

חיים ילין: אם אתה תחכה להם, לא יהיה כלום.

<תומר רוזנר: אתם תחליטו מה שאתם רוצים.

<תומר רוזנר: אני חושב שזה בעייתי.

<אבי פרחן: ממפוני סיני, חבל ימית, וגם מגוש קטיף.

חיים ילין: אני מבטיח לך שיותר לא תפונה.

רחל עזריה: איפה גרת בגוש קטיף?

<אבי פרחן: אני מוביל קהילה לקיבוץ נווה ים שעדיין שליש מהקהילה באתר זמני שאנחנו בנינו מאותו כסף של פיצוי-ביזוי ושני שליש מהקהילה במעברת ניצן, באתר זמני בקיבוץ כרמיה וביישובי עוטף עזה.

<אבי פרחן: מכובדיי כולכם, כל אלה שהציעו הצעות מתוך רצון לעזור, עם כל הכבוד לכם ההצעות האלה רק יסרבלו את התהליך שכבר נמשך 13 שנים וזה יימשך כך לדורי דורות.

<אבי פרחן: הישובים לא יפנו.

<אבי פרחן: אני כבר אומר לכם.

<אבי פרחן: הישובים לא יפנו מרצונם.

<אבי פרחן: בגין זכרונו לברכה, את ההעתקות הקהילתיות שהוא עשה, הוא בנה את הישובים גם באשכול, מושב דקל, קיבוץ סופה, חולית, עין הבשור, נתיב העשרה וכולי, נבנו בחקיקה.

<אבי פרחן: כשיש חוק, הפקיד מצביע ומבצע.

<אבי פרחן: כשנותנים לו שיקולים ופילוסופיה, הם יודעים איך לסרבל ואיך לתקוע את העסק, וכשהם רוצים, הם יודעים גם לקדם את העסק.

<אבי פרחן: במקרה הזה צריכה להיות חקיקה של הכנסת.

<אבי פרחן: גוש קטיף נבדל בגלל המצב שהוא נמצא בו.

<אבי פרחן: מדברים היום על דיור ציבורי, אני אומר לכם שיש מאתיים משפחות שתקועות במעברת ניצן וצריכים לדאוג להן לדיור ציבורי היום.

<אבי פרחן: הם לא יצאו משם.

<אבי פרחן: לנצח זאת תישאר מעברה.

<אבי פרחן: אמרתי, הישוב לא יפונה ואני מבקש שכל ההעתקות הקהילתיות של אנשי גוש קטיף, לאפשר להם בחקיקה מיוחדת – כן, מיוחדת מתקנת, אפליה מתקנת וזה המקום כאן בכנסת לעשות אפליה מתקנת שגם ישמש להם גם לפרנסה, כאלה שהיו חקלאים ואיבדו את פרנסתם.

<אבי פרחן: הם העסיקו עובדים והיום הם אוכלים את הבלטה ואת החרסינה ונגמר להם הכסף.

<אבי פרחן: תודה גברתי היושבת ראש.

חיים ילין: מה שהוא נתן, זה קלאסי.

חיים ילין: קיבוץ פלמחים קלט אחרי שנים.

רחל עזריה: נכון.

רחל עזריה: עכשיו, לאחרונה.

חיים ילין: לאחרונה.

חיים ילין: על חשבון התב"א, על חשבון הכול.

חיים ילין: אי אפשר להפלות.

רחל עזריה: אני רוצה לשמוע התייחסות לגבי טענת האפליה ואז אני רוצה להציע איזושהי הצעה.

<מיכה דרורי: גברתי, אם יורשה גם לתנועה הקיבוצית להתייחס.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: נשמע קודם את מינהל התכנון.

<אפרת ברנד: אנחנו מבררים עם מינהל התכנון לגבי ההצעה.

<מיכה דרורי: יש שני קיבוצים, פלמחים ונווה ים שקלטו מפונים.

<מיכה דרורי: אם ההצעה היא שרק למפונים יהיה ניתן לפצל דירות, זה אחוז מבוטל.

<מיכה דרורי: יש את התחושה של השוויון, התחושה של הקולטים שנותנים משהו.

<מיכה דרורי: יש בעיה יותר חמורה, כיוון שלישוב יש יחידות דיור לפי לוח 2 - - -

רחל עזריה: אבל זה אמרנו שזה לא לפי המגבלה של לוח 2.

חיים ילין: אם אנחנו מחוקקים, המשמעות היא.

רחל עזריה: לא רק אם אנחנו מחוקקים.

רחל עזריה: הסיפור כאן הוא לא לפי מגבלת לוח 2.

רחל עזריה: זזה הרעיון.

רחל עזריה: הבנתי מה אתה אומר וחשוב לי לעשות את הדיוק הזה מול המשרדים הרלוונטיים.

רחל עזריה: הדיוק הוא שהפיצול שאנחנו מאפשרים עבור מפוני גוש קטיף הוא לא במכסה.

<אפרת ברנד: זו ההצעה של גברתי.

<אפרת ברנד: אנחנו חולקים עליה.

רחל עזריה: איפה מינהל מקרקעי ישראל באירוע?

חיים ילין: רחל, אנחנו המחוקקים.

חיים ילין: זה מידתי.

רחל עזריה: אתם לא יכולים כן ולא.

<אפרת ברנד: גברתי, אני רוצה לדייק.

<אפרת ברנד: בסוף הדיון הקודם גברתי באמת הציעה הצעה שככלל הישובים הכפריים יוחרגו, כלומר, כל ישוב שיש לו מגבלת יחידת דיור יוחרג מהצעת החוק למעט פרסונלית מפוני גוש קטיף.

<אפרת ברנד: להיבט הזה התייחסנו ואמרנו שאנחנו חושבים שחוק התכנון והבנייה צריך להכיל את מלוא השיקולים.

רחל עזריה: כלל הישוב שקיבל את מפוני גוש קטיף.

<אפרת ברנד: אבל גם זה לא נכון.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: מה אתם מציעים?

רחל עזריה: איפה זה ביחס לתמ"א 35?

<אפרת ברנד: זה יכול להיות בהמשך להצעה של עמיר.

<אפרת ברנד: גם להחיל על ישוב באופן קטיגורי שיש בו מפונים, זאת לא הצעה נכונה כי יש היום יישובי גוש קטיף שנמצאים לצורך העניין בפריפריה ושם יש מכסה מאוד גדולה של יתרה של יחידות דיור.

רחל עזריה: אז תגדילי עוד.

<אפרת ברנד: לא.

<אפרת ברנד: זה לא נכון להגדיל.

<אפרת ברנד: הבחינה כמו שהציע עמיר צריכה להיות בחינה קפדנית.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: המפונים הם לא אקסל.

חיים ילין: אני לא מקבל את מה שאת אומרת כי אני יודע מה יקרה.

חיים ילין: יבואו לפתוח את לוח 2, יגידו להם שאת כל הפרגולות ואת כל הבנייה הבלתי חוקית, עכשיו תסדירו כדי שהם יקבלו.

חיים ילין: זה מה שיקרה אצלכם בדיור.

חיים ילין: עמיר, אתה יודע שזה מה שיקרה.

חיים ילין: אולי לא בארצית אבל במחוזית או במקומית.

חיים ילין: די לשחק עם זה.

<עמיר ריטוב: למה אמרתי שדרך המלך היא דרך המועצה הארצית, כי מה שקורה זה שהמועצה הארצית מספיק אינטליגנטית, גם אני חבר במועצה הארצית, אנחנו עושים את זה כל שבוע.

<עמיר ריטוב: אנחנו יכולים לשקול.

<עמיר ריטוב: אם תבוא אלינו בקשה שרק ישוב שיש בו רק מפונים, תהיה לנו התייחסות אחת.

<עמיר ריטוב: כבוד היושבת ראש, יגיעו אלינו ואנחנו מספיק אינטליגנטים כדי לשאול האם יש מקרה שבו קיבוץ הסכים.

<עמיר ריטוב: יש לנו את היכולת וגם זה בסמכותנו לאשר את זה.

<עמיר ריטוב: אתם רק תפנו אלינו ואנחנו נבוא בנפש חפצה.

רחל עזריה: אבי פרחן אמר קודם שאתה הערכת שלא יבוצעו פניות.

רחל עזריה: מה תפקידך המדויק?

<עמיר ריטוב: אני יושב ראש מרכז המועצות האזוריות.

רחל עזריה: מעולה.

רחל עזריה: יושב כאן יושב ראש מרכז המועצות האזוריות וחבר מועצה ארצית ואומר שאנחנו כן נבקש.

רחל עזריה: אני רק רוצה לעשות את הבדיקה הזאת.

<אבי פרחן: עם כל הכבוד ליושב ראש המועצות האזוריות, אני אומר שהישוב עצמו לא יפנה.

רחל עזריה: למה?

<אבי פרחן: שמעתי כאן על עיקרון השוויון.

<עמיר ריטוב: לא אמרתי.

<אבי פרחן: נציג התנועה הקיבוצית דיבר על עיקרון השוויון.

<אבי פרחן: איפה הייתה התנועה הקיבוצית עם עיקרון השוויון כשהבן שלי משלם 91 אחוזים היוון והבן של הקיבוצניק צריך לשלם 33 אחוזים?

<אבי פרחן: איפה עיקרון השוויון?

רחל עזריה: אנחנו לא בדיון הזה.

רחל עזריה: אני רק שאלתי למה להערכתך הם לא יפנו.

רחל עזריה: אומר יושב ראש המועצות האזוריות שהם כן יפנו.

רחל עזריה: אני מנסה לראות אם יש לך עוד מידע שחשוב לנו לדיון.

רחל עזריה: מה הנימוק?

<אבי פרחן: מלחמות יהודים.

רועי פולקמן: אני חושב שהלכנו קצת לנתיב צדדי.

רועי פולקמן: ברור שעדיף שיהיה עכשיו כמו שחיים אומר, רשימה מדויקת, אבל ברור שאי אפשר לעבוד כך.

רועי פולקמן: אנחנו לא יכולים עכשיו בחוק שהמטרה שלו היא אחרת להתחיל להגדיר איזה ישוב כן וכמה מפונים ייחשבו כהגיוני והאם הוא בפריפריה ויש לו מכסות.

רועי פולקמן: השונות בעולם התכנון היא גדולה.

רועי פולקמן: רוצים לתת כאן הקלה מובנת ובוודאי רוצים לעזור אבל אנחנו לא יכולים לתקן שורה בחוק שתפתור את הבעיה הזאת.

<אפרת ברנד: אנחנו מבררים מול מנהלת מינהל התכנון.

רחל עזריה: אנחנו נחכה לתשובה.

רחל עזריה: זה לא דיון אין סופי.

חיים ילין: אם יהיה בחוק, אני אהיה שמח.

חיים ילין: אם לא, אני אכניס את זה כהסתייגות.

<תומר רוזנר: תנסח את ההסתייגות.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: תנסח את ההסתייגות.

רועי פולקמן: זה ייעשה דרך המועצה הארצית.

רועי פולקמן: יהיה איזשהו מנגנון שהמועצה תוכל לאשר הקלות.

רחל עזריה: זכותך להגיש הסתייגות.

רחל עזריה: תכין אותה.

רחל עזריה: אני עוד רוצה לשמוע את הפרטים המדויקים.

רחל עזריה: לגבי הממ"ד.

רחל עזריה: אני אשמח להתייחסות של פיקוד העורף.

<גולן ואך: ראש מחלקת מיגון, פיקוד העורף.

<גולן ואך: אנחנו נפגשנו לפני הדיון בוועדה עם היושבת ראש והבנו את האילוצים שהמציאות הנוכחית או שהחוק המסתמן מציב בפני הפתרון שבעינינו הוא הפתרון הטוב ביותר וזה הפתרון של הממ"ד.

<גולן ואך: הפתרון של הממ"ד הוא נכון לא בגלל שהוא ברגולציה נכון אלא נכון בגלל שהאזרחים מרגישים בו בטוח.

<גולן ואך: זה פתרון שהוא מגן על האזרחים ואני יכול לציין שחבר הכנסת ילין, למרות שההתנגדות הגיעה ממנו, הוא בוודאי יכול לומר שהממ"ד כפתרון הוא פתרון טוב.

חיים ילין: אני אמרתי שלא יהיה חוק בגלל שאתם דורשים ממ"דים.

<גולן ואך: זה מה שאני אומר.

רועי פולקמן: הוא לא אמר משהו לא נכון.

<גולן ואך: אני מסביר שהממ"ד הוא הפתרון.

חיים ילין: אני אמרתי שבעוטף עזה לא יהיה מצב כזה שאני הייתי מאשר שלא יהיה ממ"ד.

<גולן ואך: השיקולים למה כן ממ"ד, זה בגלל שהממ"ד מאפשר שהייה משפחתית ואנחנו מדברים לא רק על זמן של הסלמה או של מלחמה שתרחיש הייחוס מדבר על זה שתהיה ארוכה, אלא גם במקומות כמו עוטף עזה שיכולים להיכנס לתוך החדר המוגן ממש בעוד אנחנו מדברים עכשיו לאור התרעות ואזעקות.

<גולן ואך: קיימת אצלנו הבנה שהממ"ד בחוק המסתמן הוא לא פתרון מיטבי.

<גולן ואך: מנגד, הוועדה הציעה בפעם הקודמת פטור מלא ממיגון.

<גולן ואך: כאשר מדובר על צמצום פערים - - -

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: אני לא זוכרת פטור מלא ממיגון.

<גולן ואך: אני אשלים את דבריי.

<גולן ואך: הנושא של דלת מקשרת, בעיני כאיש מקצוע היא לא פתרון אמיתי.

<גולן ואך: זה פתרון שאולי יהיה טכני או הנדסי שקיים על הקיר, אבל הוא לא פתרון אמיתי כיוון שאנחנו – ציינתי את זה בפני היושבת ראש – עסוקים מדי יום בניסיונות פשרה בין אזרחים שמתוקף חוק יש להם מקלט פרטי משותף וההוא לקח וההוא לא לקח ועכשיו השוכר לא שילם לו את שכר הדירה והדלת כן תהיה או לא תהיה פתוחה.

<גולן ואך: חבר הכנסת ילין מכיר את מה שאני אומר.

<גולן ואך: עכשיו אותו אדם שוקל האם להכניס את הילדים שלו לממ"ד או שהוא נמצא יחד אתם בצפיפות והוא ישן בחוץ, היינו בסיור ביחד בממ"דים הקטנים שציינת למה כן או לא ממ"ד, אז בוודאי שדלת מקשרת שהיא בעצם תלויה ברצונו הטוב של האזרח, לא ניתן באמת לאכוף את זה מתוקף חוק, היא לא פתרון.

רחל עזריה: מה אתם מציעים?

<גולן ואך: רגע.

<גולן ואך: כאשר מדובר על צמצום פערי מיגון היא לא פתרון.

<גולן ואך: לכן אנחנו סבורים שפתרון שהוא בצורת פטור גורף, מבחינתי דלת מקשרת נמצאת שם, הוא פתרון שהוא פותר בעיה אחת של צמצום פערי הדיור אבל הוא מגדיל את פערי המיגון.

רחל עזריה: הוא לא מגדיל.

רחל עזריה: הוא לא מקטין.

<גולן ואך: הוא מגדיל.

<גולן ואך: מדינת ישראל השקיעה מיליארד ומאה מיליון שקלים בעוטף עזה לעשות 10,300 יחידות דיור ביתיות, ממ"דים, וכרגע בעוטף עזה המשפחה תקלוט משפחה נוספת אלא שהמשפחה הנוספת תהיה ללא מיגון בעוד שמי שכן קיבל מהמדינה ממ"ד, יהיה עם מיגון.

<גולן ואך: לכן עמדת פיקוד העורף, משרד הביטחון, היא לרדת לעמדה של שיפורי מיגון, של חיזוק חדר קיים, שהיא הפתרון הנכון.

<גולן ואך: חיזוק חדר קיים, גם מבחינה כלכלית מדובר על עלות של בין שלושים לארבעים אלף שקלים.

<גולן ואך: מדינת ישראל השקיעה מיליוני שקלים כדי להגדיל את ארסנל פתרונות המיגון.

<גולן ואך: יש היום הרבה מאוד סוגים של פתרונות מיגון מבטון, פלדה, חיזוק קירות כאלה ואחרים.

<גולן ואך: אני חושב שהפתרון הזה הוא פתרון ישים, הוא פתרון כלכלי, הוא מגדיל את ההגנה על האזרח ובסופו של דבר בעיני הוא גם מאפשר את המיגון בצורה מלאה.

רחל עזריה: אחת הפניות שאני קיבלתי מהציבור הייתה שלפי החוק שעבר בתקופתו של אלי ישי הם עשו הסכמה עם כל הדיירים וזה בית משותף שיש בו מקלט.

רחל עזריה: זה לא קשור לחוק הזה כי אנחנו כאן לא בבנייה רוויה.

<גולן ואך: מקלט פרטי משותף.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: אז אמרו לו שהוא צריך לעשות ממ"ד או שיפורי מיגון כי הוא מפצל.

דוד ביטן: אם יש מקלט חיצוני לבית, אפשר ללכת למקלט הזה.

רחל עזריה: אם לבית יש ממ"ד, אפשר לדבר על שיפור מיגון.

רחל עזריה: אם לבית אין ממ"ד אלא יש מקלט ציבורי, אי אפשר להטיל שיפור מיגון.

דוד ביטן: זה הגיוני.

רחל עזריה: הם מנסים להוסיף עוד מיגונים ומשתמשים בשביל זה בפיצול דירות.

רחל עזריה: אני אומר לך, חבר הכנסת ביטן, היה אפשר לעשות את הדלת בקלות.

רחל עזריה: עכשיו, מה יקרה?

רחל עזריה: יהיה את השיפור בצד האחד ולא יהיה בבית עצמו כי הם יצטרכו ללכת למקלט, ואז יגידו שצריך דלת כדי שהם ייכנסו אליהם כי להם יש את השיפור.

רחל עזריה: הרי ברור לי שלשם אתם הולכים.

רחל עזריה: כל מה שאתם מנסים זה להוסיף עוד מיגון על חשבון התושבים דרך החוקים שאנחנו מעבירים.

דוד ביטן: כבוד יושבת ראש הוועדה, אני מציע שנתקדם.

דוד ביטן: עם כל הכבוד להם, אנחנו יודעים מה אנחנו רוצים.

רחל עזריה: רק במקרה שיש ממ"ד בבית, בפיצול צריך שיפור מיגון.

רחל עזריה: במקרה שאין ממ"ד בבית, הם פטורים.

דוד ביטן: זה מה שאנחנו רוצים.

<קריאה: מה שהיושבת ראש אמרה והיא מבינה בנושא.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: נמשיך.

<תומר רוזנר: אני רוצה להבהיר משהו.

<תומר רוזנר: במצב שמדובר בבית ישן שאין בו מקלט.

<תומר רוזנר: מה המצב אז?

רחל עזריה: המקלט הציבורי אליו הוא צריך לרוץ.

רועי פולקמן: המצב לא משתנה.

רועי פולקמן: לא נקשה עוד יותר.

<גולן ואך: אין כאן איזשהו אינטרס של פיקוד העורף להעמיס על האזרח מיגון כי זה עושה לנו טוב.

<גולן ואך: אנחנו עמלים למען האזרחים כדי שבשעת חירום יהיה לאזרח לאן להגיע.

<גולן ואך: יש כאן לפחות שלושה אנשים שיושבים בחדר הזה, לפחות שלושה, שביום יום עוסקים בצמצום פערי המיגון.

<גולן ואך: להגיד שאזרח שיש לו פתרון מוסכם או בצורה של מקלט פרטי משותף או בצורה של ממ"ד בביתו, זה בסדר גמור, אבל אזרח שאין לו פתרון מיגון ואפשר להגיד מקלט, מקלט ציבורי לא מהווה פטור לשום דבר.

<גולן ואך: להגיד שהאזרח שעכשיו נכנס פנימה, הוא מועמס על המינוס שקיים בו עכשיו, זה כאילו להגיד שאני - - -

רחל עזריה: תשמע, אתם עמלים על שיפור המיגון של כלל אזרחי מדינת ישראל.

רחל עזריה: זה נכון.

רחל עזריה: אני הצעתי את ההצעה של הדלת המקשרת.

רחל עזריה: אתם אמרתם שאתם לא בטוחים שהדלת המקשרת תיתן מענה ראוי.

<גולן ואך: אנחנו בטוחים שהיא לא.

רחל עזריה: אתם בטוחים שהיא לא.

רחל עזריה: אני בטוחה שהיא כן.

רחל עזריה: אתם אומרים שאתם רוצים שיהיה שיפור מיגון, אתם טוענים שזה יעלה שלושים אלף שקלים.

רחל עזריה: אני בדקתי עכשיו בכמה מקומות – המחירים גבוהים יותר.

רחל עזריה: מה שאנחנו לא מוכנים, אנחנו אומרים שאם אתם אומרים שיש כבר, אם כבר יש ממ"ד בדירה - ואני הצעתי את הרעיון של הדלת – אני חושבת שהיה אפשר לתת להם לעבור, אבל בסדר, אז אפשר לומר שיהיה להם שיפור מיגון בדירה המפוצלת.

רחל עזריה: אם זה משהו שצריך לפתור לכל השכונה או לאוכלוסייה נרחבת, אל תעמיסו את זה על העניין של פיצול הדירה.

רחל עזריה: אם כולם רצים, אני מבינה שלא נחה דעתכם מזה שכולם רצים למקלטים.

רחל עזריה: אני מבינה את זה.

דוד ביטן: בדרך כלל יש מקלט חיצוני.

רחל עזריה: זה מה שיש.

<גולן ואך: בוא נסכם שבמידה ויש פתרון מיגון אחר שהוא לא ממ"ד, וזה בסדר גמור - - -

רחל עזריה: מה ההגדרה של פתרון מיגון?

<גולן ואך: פתרון מיגון כלשהו שהוא תקני.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: אז הוא יגיד שמקלטים בחוץ הם לא תקניים.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: גולן, תן לי לעזור במשהו.

חיים ילין: הממ"ד שאני קראתי לו הפרטת המקלט, למה קראתי לזה הפרטה?

חיים ילין: כי אנחנו כבר לא יכולים להיות בקומונה בתוך מקלט כי לא נותנים לנו זמן.

חיים ילין: יש לנו 10-15 שניות ואי אפשר להגיע למקלט.

חיים ילין: בעוטף עזה, גם כחבר כנסת וגם כראש מועצה, לא יהיה פיצול בלי ממ"ד.

חיים ילין: את זה אמרתי.

חיים ילין: כנראה שגם בקו עימות צפון לא יהיה.

חיים ילין: במרכז הארץ, כאשר גם יש בין דקה לדקותיים ממעוף הטיל, גם מהצפון, גם מהדרום, ובאותו פרק זמן אפשר להגיע למקלט ציבורי או למקלט שכונתי של אותה שכונה, הם לא צריכים את הממ"ד.

חיים ילין: גולן, לא נתת את הממד של הזמן.

<גולן ואך: אני שומע את מה שחבר הכנסת ילין אומר ואני לזה התכוונתי.

<גולן ואך: בשעה שיש פתרון מיגוני כלשהו.

<גולן ואך: יש היום שיטות לבדוק כמה זמן על פי מרחק ההתרעה הניתן שהאזרח יגיע לפתרון מיגון כלשהו שיכול להיות מקלט ציבורי, מקלט פרטי משותף, לפי האזור בו הוא גר.

<גולן ואך: אני רק לא חושב שנכון שמקום שבו אין מקלט בכלל ויש היום הרבה מקומות - - -

דוד ביטן: גם לדירה הקיימת.

רחל עזריה: אז תגדירו שאסור לגור שם.

דוד ביטן: פיצול דירה, באותה דירה שקיימת.

רועי פולקמן: הוא אומר שזה מגדיל את פער המיגון.

רחל עזריה: הפתרון הוא שבמקומות בהם יש ממ"ד, בבית פרטי בו יש ממ"ד, בפיצול יצטרכו לעשות עבור הפיצול את שיפור המיגון.

רחל עזריה: במקומות שבהם אין ממ"ד, הם יסתמכו בפיצול על הפתרונות הקיימים והמוצעים למי שגר בבית ממנו נעשה הפיצול.

דוד ביטן: יש לי בקשה מסוימת.

דוד ביטן: יש את הנושא הזה של המרתפים.

דוד ביטן: רוב הפיצולים נעשים במרתפים.

דוד ביטן: חלק גדול מהמרתפים נחשבים כשטח שירות ולא כשטח רגיל ואז יש בעיה לעשות את הפיצול.

דוד ביטן: רוב הפיצולים נעשים גם במקום הזה.

דוד ביטן: אני רוצה כן לתת פתרון לעניין הזה.

דוד ביטן: אם המרתף ראוי למגורים, אין שום בעיה לעשות פיצול במרתף.

דוד ביטן: אם הוא ראוי למגורים.

רועי פולקמן: למה להיכנס לרזולוציה?

דוד ביטן: ככה.

דוד ביטן: כי רוב הפיצולים נעשים שם.

רחל עזריה: כי עכשיו אי אפשר.

רחל עזריה: הפיצולים נעשים שם והיום אי אפשר לעשות שם פיצולים.

<תומר רוזנר: נוסיף ברישא של הפסקה.

דוד ביטן: אם זה ראוי למגורים.

דוד ביטן: אם יש חלונות וכולי.

רועי פולקמן: כן.

רועי פולקמן: נעשה הגדרות.

רועי פולקמן: בסדר.

<תומר רוזנר: ההקלה יכולה להפוך שטח שירות.

רחל עזריה: מצוין.

רועי פולקמן: רק אם זה ראוי למגורים.

רחל עזריה: כן.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: בואו נסגור את הנושא של מפוני גוש קטיף.

<יעל בן יפת: אני מהקשת הדמוקרטית המזרחית ופורום הקרקעות.

<יעל בן יפת: בעניין של ההטבות למפוני גוש קטיף.

דוד ביטן: איך הגענו לזה?

רחל עזריה: הם ביקשו לדבר.

<יעל בן יפת: אנחנו לא מתנגדים.

<יעל בן יפת: העניין הוא שכן צריך לחשוב על ההטבות כאשר הן זולגות לשאר הישוב ואנחנו יודעים שמושבים מהמגזר החקלאי מקבלים הטבות כולל דירה שלישית בנחלה במקרה של המושבים ולגבי הקיבוצים אנחנו בכלל מקבלים על דמי היוון שנעים בין שלושה אחוזים עד 33 אחוזים וועדות קבלה בהן מדובר.

<יעל בן יפת: אני חושבת שאוכלוסייה שגם כך מקבלת כל כך הרבה הטבות מהמדינה, הטבות מפליגות על חשבון הקופה הציבורית, לא יכולות לקבל הטבות על חשבון מפוני גוש קטיף.

<סיגל הרוש יהונתן: בדיוק.

רחל עזריה: אני רוצה לומר שבעיני יש כאן כמה ערכים שנמצאים אחד מול השני.

רחל עזריה: אלה ערכים שייבדקו ויישקלו על ידי הוועדה הארצית ועל ידי מינהל תכנון ורשות מקרקעי ישראל.

רחל עזריה: יש את העניין של הקהילה שאני חושבת שזה כן חשוב.

רחל עזריה: יש כאן קהילה שקלטה לתוכה את מפוני גוש קטיף.

<יעל בן יפת: גם הקהילות העירוניות קולטות לתוכן תושבים עניים כמו דיור ציבורי.

<יעל בן יפת: לא שמעתי את ראש עיריית תל אביב דורש עכשיו הטבות ותושבי השכונה שקולטים מקבלים.

רחל עזריה: דווקא כן.

<יעל בן יפת: אני לא מקבלת הטבות בגלל שיש לנו שישים אלף פליטים בשכונה.

<יעל בן יפת: למה שהם יקבלו את זה?

רחל עזריה: ראשית, ראש העיר דורש ומקבל.

רחל עזריה: אם את רואה את זה בשכונה שלך או לא רואה את זה בשכונה שלך, זה בדיון במועצת העיר ולא בדיון כאן.

<יעל בן יפת: הטבות בדיור.

רחל עזריה: זה שאנחנו חושבים שיש משמעות לקהילה ובטח בישוב קטן - - -

<יעל בן יפת: אנחנו לא קיבלנו בדרום תל אביב.

רחל עזריה: בוודאי שכן.

רחל עזריה: אבל אני אומרת לך שזה לא הדיון הזה.

רחל עזריה: ראש העיר מבקש.

רחל עזריה: יש כאן את עיקרון השוויון.

רחל עזריה: יכול להיות שאנחנו לא נסכים וזה בסדר, אבל חשוב לי לומר את הדברים ואני מבקשת שתקשיבו.

רחל עזריה: אחר כך אם תרצו, אני אתן לכם עוד הזדמנות אחת אחרונה להתייחסות ואחריה אני מבקשת לשמוע את מינהל תכנון.

רחל עזריה: היום ערים, גם על כל בנייה ועל כל קליטה של קהילות חדשות, בין אם קהילות שעברו טראומה ובין קהילות שלא עברו טראומה, מקבלים – אם זה לא הריבוי הטבעי - ויש תכנית.

רחל עזריה: חברים, אתם רבים.

רחל עזריה: זה לא הזמן.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: מינהל תכנון, בבקשה.

רחל עזריה: אני מבקשת שתיקחו את הוויכוח שלכם החוצה.

רחל עזריה: אם אתם רוצים להמשיך להתווכח, זה רק בחוץ.

רחל עזריה: מינהל תכנון, בבקשה.

חיים ילין: אנחנו קולטים באמת בכיף במושבים ובקיבוצים.

<יעל בן יפת: גם אנחנו קולטים.

רחל עזריה: גברתי, את לא תוכלי להישאר.

רחל עזריה: זה לא לעניין.

<יעל בן יפת: הבטחת לנו עוד משפט.

רחל עזריה: אני אמרתי שאתם תתנו לסיים לדבר ואז אני אתן לכם להתייחס.

רחל עזריה: במקום זה אתם התחלתם להתווכח עם עמיתיכם.

רחל עזריה: זה לא רלוונטי.

רחל עזריה: זאת לא התנהלות.

חיים ילין: תהיו בשוויון אצלנו מול הקסאמים.

חיים ילין: בואו נראו מה זה שוויון.

רחל עזריה: זאת לא התנהלות לוועדת כנסת.

רחל עזריה: תודה רבה.

<אפרת ברנד: שני דברים.

<אפרת ברנד: קודם, אם אפשר להתייחס להצעה של חבר הכנסת ביטן.

<אפרת ברנד: להצעה יש למעשה שני רכיבים, לאחד אני מבינה שניתן מענה אבל השני מבחינתנו הוא בעייתי.

<אפרת ברנד: קודם כל, מרתף, יכול להיות קושי האם הוא ראוי לשמש כיחידת דיור ובהיבט הזה יש בעיה.

דוד ביטן: רק אם הוא ראוי.

<אפרת ברנד: בעיה נוספת שאנחנו מוצאים קושי היא העובדה שיש לו בעצם המרה של שטח שירות לשטח עיקרי.

<אפרת ברנד: היום המרה של שטח שירות לשטח עיקרי הוא ודאי לא יכול לקבל הקלה כיוון שתקנות סטייה ניכרת קובעות שזו סטייה ניכרת.

<אפרת ברנד: הוא אפילו לא יכול לעשות בתכנית בסמכות ועדה מקומית.

<אפרת ברנד: סעיף 62א(8) אומר.

<אפרת ברנד: אפילו לא בתכנית.

<אפרת ברנד: זאת אומרת, אפשר להוסיף יחידות דיור ולכן ההצעה הזאת היא שינוי משמעותי.

דוד ביטן: שינוי דרמטי אולי אבל היא לא דרמטית כל כך.

<אפרת ברנד: אנחנו לא חושבים שנכון שוועדה מקומית תעשה את זה.

חיים ילין: פיקוד העורף ישמח מאוד כי זה המקלט הכי טוב שיש.

<אפרת ברנד: זה שינוי משמעותי.

<אפרת ברנד: אנחנו חושבים שאם ועדה מקומית לא רשאית לאשר את זה במסגרת תכנית, ודאי לא נכון לאפשר לה לעשות את זה.

<אפרת ברנד: אם זה שטח עיקרי, אין בעיה.

<אפרת ברנד: אבל אם זה שטח שירות, במסגרת הצעת חוק, יש בעיה.

דוד ביטן: אני מבין את הבעיה שלך.

דוד ביטן: באמת שאני מבין אותה.

דוד ביטן: לא עכשיו משנים את החוקים ולא עושים משהו מיוחד.

דוד ביטן: זה שטח בנוי ורוב הפיצולים בבתים פרטיים נעשים דווקא בחלק של המרתף והלאה ולא על חשבון הסלון ולא על חשבון הדירה מלמעלה ולא על חשבון החדר מלמעלה.

דוד ביטן: לכן אנחנו כן צריכים לתת מענה בעניין הזה.

דוד ביטן: גם אם את אומרת שצריך תב"ע, עדיין מכיוון שהשטח בנוי כבר, אני חושב שאפשר לעשות את זה בתיקון לחוק ואין שום בעיה.

דוד ביטן: אם הוא לא היה בנוי, את צודקת.

<תומר רוזנר: אני אוסיף לדברים של חבר הכנסת ביטן.

<תומר רוזנר: אני חושב שהתיקון שמציע חבר הכנסת ביטן הוא חיוני.

<תומר רוזנר: במענה לבעיה שהעלתה אפרת ברנד בנושא של הסמכות, כיוון שמדובר כאן בתכניות ישנות, ברוב רובן של התכניות הישנות לא נקבעו בכלל שטחי שירות.

דוד ביטן: נכון.

דוד ביטן: הרוב הוא מעורבב.

<תומר רוזנר: זה נתון לשיקול דעת הוועדה המקומית במליאתה אמנם אבל הוועדה המקומית במליאתה היא זו שקובעת את הפרופורציות של שטחי השירות.

דוד ביטן: נכון.

דוד ביטן: תוספת נכונה.

דוד ביטן: רוב השטחים הישנים הם מעורבבים שירות ועיקרי.

<תומר רוזנר: והוועדה המקומית קובעת את היחס.

דוד ביטן: לא בונים כאן משהו חדש.

<שלום זינגר: מרכז השלטון המקומי.

<שלום זינגר: אנחנו מתנגדים למה שמציע חבר הכנסת ביטן.

<שלום זינגר: אני חושב שמה שאתה מציע, זה לא פיצול.

<שלום זינגר: אתה מציע לקחת מרתפים ולאפשר בהם מגורים.

<שלום זינגר: כיום במרתפים לא מתאפשרים מגורים.

<שלום זינגר: אם הכוונה היא לפצל שם מרתף ומה שמותר כיום יהיה מותר גם אחר כך, אין בעיה וזה בסדר גמור.

<שלום זינגר: תחצה את זה למעלה.

<שלום זינגר: אבל זה לא יכול להיות פיצול.

<שלום זינגר: זה יהיה בכל מקום.

<שלום זינגר: מה שחבר הכנסת ביטן מציע - - -

דוד ביטן: אמרנו ראוי למגורים.

<שלום זינגר: ראוי למגורים, זאת הגדרה.

<שלום זינגר: אתם מציעים לקחת שימוש שכיום הוא לא למגורים - - -

דוד ביטן: תגיד לי, אתה רציני?

<שלום זינגר: לגמרי.

דוד ביטן: הרי המרתף הזה הוא חלק מהבית.

דוד ביטן: על מה אתה מדבר?

דוד ביטן: בתשעים אחוזים מהמקרים זה חלק מהבית.

<שלום זינגר: אם זה חלק מהבית, אין בעיה.

<שלום זינגר: אם זה שטח עיקרי, זה ימשיך להיות עיקרי.

<שלום זינגר: אם זה שירות, זה שירות.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: זה בדיוק העניין.

<שלום זינגר: מה שאתה רוצה היום זה להפוך - - -

דוד ביטן: אם זה עיקרי, אין בעיה.

דוד ביטן: על מה אתה מדבר?

<שלום זינגר: זאת חריגה מכל מה שהוסכם אתנו.

דוד ביטן: מה זה שייך?

דוד ביטן: על כל דבר אנחנו צריכים להסכים אתכם?

<שלום זינגר: היה לנו הסכם וזאת חריגה ממנו.

דוד ביטן: זה לא דבר שעלה ולא דבר שדנו בו.

<שלום זינגר: לכן אי אפשר להעלות את זה עכשיו.

דוד ביטן: למה אי אפשר?

<שלום זינגר: כי זה לא הוגן.

דוד ביטן: אז בוא תחליף אותנו כאן.

<שלום זינגר: אתה יכול להצביע כפי שאתה רוצה.

<שלום זינגר: אני אומר לך.

רחל עזריה: אנחנו צריכים את מינהל תכנון.

רחל עזריה: אפרת, יש לך תגובה?

<אפרת ברנד: צריך להגיד שהקלה כזאת בהכרח תחייב עוד היתר.

<אפרת ברנד: זאת אומרת, כל הרעיון כאן היה ליצור בהליך של הקלה רק לצורך הפיצול.

<אפרת ברנד: כאן בהכרח זה יחייב עוד שינויים חיצוניים.

דוד ביטן: לא.

דוד ביטן: לא הבנת.

<אורנה נידם: ירידה למרתף מבחוץ.

<אורנה נידם: לא עומדים בהוראות של החוק.

דוד ביטן: אני אתן לך דוגמה.

דוד ביטן: פותחים דלת חיצונית, נכנסים פנימה, יש עשרה מטרים למעלה ויורדים למטה.

דוד ביטן: מה לא בסדר בזה?

<אורנה נידם: פתיחת דלת.

רחל עזריה: חברים, אני רוצה קודם לגבי גוש קטיף בואו נסגור את הסיפור הזה.

דוד ביטן: אני אתן לך דוגמה ניצחת.

רחל עזריה: רגע.

רחל עזריה: דוד, בוא נסגור את מפוני גוש קטיף.

רחל עזריה: סיימנו את עניין המיגון.

<אפרת ברנד: לאחר בירור עם מנהלת מינהל התכנון וממלאת מקומה, ככל שתוגש בקשה על ידי אחד מיישובי גוש קטיף למועצה לפי סעיף 18(4) לתמ"א 35, העובדה שמדובר בישוב של מפוני גוש קטיף, תילקח בחשבון במסגרת השיקולים שיישקלו.

<אבי פרחן: ומה עם ההעתקות הקהילתיות?

רחל עזריה: רגע.

רחל עזריה: אנחנו נקיים דיון בעוד שלושה חודשים, דיון מעקב.

רחל עזריה: אני אומרת שאם אנחנו נראה שזה לא קורה בפועל, אנחנו נביא את זה לחקיקה, כחברי הוועדה.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: אני מבקש משהו אחר.

<אפרת ברנד: המועצה מגיבה לבקשות שמוגשות אליה.

חיים ילין: אני אומר אחרת.

חיים ילין: הפוך.

חיים ילין: זה יהיה בחקיקה.

חיים ילין: הרי יש לזה תוקף.

חיים ילין: אם תוך שלושה חודשים אין תקנה, זה ממשיך.

<תומר רוזנר: זה לא מקובל.

רחל עזריה: תודה על ההצעה.

רחל עזריה: ריטוב, אתה תיקח על עצמך לפנות בשלושת החודשים הקרובים.

רחל עזריה: אתה תעבוד עם הישובים בהם יש מפוני גוש קטיף כדי לעשות את הפנייה.

רחל עזריה: בסדר?

<עמיר ריטוב: אני אפנה לכל המועצות בהם יש מפונים.

<עמיר ריטוב: אלי יפנה אלי.

<אלי אסקוסידו: אני אפנה.

<אלי אסקוסידו: אל תדאגו.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אנחנו נעשה דיון מעקב בעוד שלושה חודשים, בתחילת המושב.

<תומר רוזנר: אני אסכם כדי שיהיה ברור, ושהם יאשרו בבקשה, נציגי מקרקעי ישראל ומינהל התכנון.

<תומר רוזנר: המועצה הארצית תשקול כל פנייה של ישוב שיש בו מפוני גוש קטיף, שהיה במסגרת התכנונית של מפוני גוש קטיף.

רחל עזריה: לא סתם משפחה עברה.

<תומר רוזנר: משפחה שעברה לירושלים למשל.

חיים ילין: קהילה שנבנתה בתוך קהילה.

<תומר רוזנר: תיתן לה תשומת לב מיוחדת אם תבוא פנייה כזאת.

<תומר רוזנר: מר ריטוב מטעם מרכז המועצות האזוריות יידע את הישובים ויעודד אותם במקרה הצורך כמובן לפנות בבקשות מהסוג הזה למועצה הארצית.

<עמיר ריטוב: מצוין.

<אבי פרחן: אני גם מתחייב להעביר את זה.

חיים ילין: אני מציע לא רק המועצות.

חיים ילין: אני מבקש.

חיים ילין: אם יש ראש מועצה שלא רוצה לקדם את הישוב, ויש כאלה, מה תעשה?

חיים ילין: עמיר, אנחנו לא תמימים.

<תומר רוזנר: גם לא ייתנו להם הקלה.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, אנחנו רוצים לדייק את השלבים האלה.

<תומר רוזנר: הנהלת רשות מקרקעי ישראל תביא בפני מועצת מקרקעי ישראל הצעות למתן הטבות למפוני גוש קטיף שטרם נקלטו כראוי בישובים החדשים, כאשר האפשרות הראשונה שתישקל היא ייזום תכניות של פיצול דירות במקרה שתהיה פנייה של הישובים והמועצה הארצית תאפשר את הגדלת המכסות וכולי, או שלא צריך אם זה בפריפריה.

<תומר רוזנר: שהמינהל יתמוך בזה.

<תומר רוזנר: אם זה לא אפשרי או יש סיבה אחרת שלא לעשות את הדברים במתכונת הזאת, יביאו הטבות אחרות שישפרו את מצבם.

רחל עזריה: שלושה חודשים.

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: תוך שלושה חודשים.

רחל עזריה: ובעוד שלושה חודשים נקיים דיון.

<תומר רוזנר: בעוד שלושה חודשים תקיים הוועדה דיון בו יתבקשו הגורמים הממשלתיים לדווח על התקדמות הטיפול בנושא.

<תומר רוזנר: בעוד שלושה חודשים, זה בתחילת המושב.

איתן ברושי: מי שפונה, זה הישוב?

<תומר רוזנר: כן.

<תומר רוזנר: הישוב.

איתן ברושי: אם בקיבוץ יש מספר משפחות, מי שפונה זה הקיבוץ ולא המשפחה.

רחל עזריה: כן.

איתן ברושי: לפיצול דירות.

רחל עזריה: זה תמ"א 35.

חיים ילין: ברושי, תשלח עכשיו לפלמחים את ההודעה.

איתן ברושי: הם כבר דיברו אתי.

רחל עזריה: אנחנו אומרים שבעוד שלושה חודשים, אם אנחנו רואים שאין התקדמות, אנחנו כוועדה נגיש הצעת חוק בנושא.

חיים ילין: אני רציתי הפוך.

רחל עזריה: אני יודעת.

רחל עזריה: בסדר, אבל הנה, הגענו לזה.

<סיגל הרוש יהונתן: אני אהיה קצרה אבל בבקשה, ננסה להיות ממוקדים.

רחל עזריה: תסתכלי עלי ודברי אתי.

<סיגל הרוש יהונתן: אני הדוברת של הקשת.

<סיגל הרוש יהונתן: מה שמקומם אותנו בעיקר, אנחנו לא באים להתקטנן על דירה אחת, אין לנו התנגדות, אנחנו מברכים על היוזמה לאפשר למפונים אבל העניין הוא שהקיבוצים, מכיוון שאנחנו מכירים את ההתנהלות שלהם לאורך השנים, ואנחנו יודעים שהם מתנהלים מתוך כוונה אך ורק של עשיית רווח.

<סיגל הרוש יהונתן: אין כאן שום עיקרון של שוויון כאשר שלושה אחוזים או ארבעה אחוזים מהאוכלוסייה מחזיקים ב-85 אחוזים מהקרקעות.

<סיגל הרוש יהונתן: כל הטבה שאנחנו נותנים להם, גם אם היא נופלת בשק הטבות גורפות לאוכלוסייה אחרת, היא הגזמה והיא מיותרת.

<סיגל הרוש יהונתן: מה הם עושים.

<סיגל הרוש יהונתן: הם באים בדלת האחורית.

<סיגל הרוש יהונתן: היום זה קיבוץ שיש בו שני מפוני גוש קטיף שיקבל את האישור הזה.

<סיגל הרוש יהונתן: מחר הם יגידו, רגע, סליחה, הקיבוץ הזה, אמנם היו בו רק שני מפונים והוא קיבל אישור לפיצול דירות, אבל אנחנו קיבוץ וגם לנו מגיע.

<סיגל הרוש יהונתן: תעבור עוד שנה ועוד שנתיים והם יבואו ויאמרו שהם רוצים כמו הקיבוץ ליד למרות שמלכתחילה הם בכלל לא קלטו מפונים אלא רק הקיבוץ ההוא.

<סיגל הרוש יהונתן: יש כאן ניסיון להיכנס בדלת האחורית, לעשות עוד רווח ואין כאן שום עיקרון של שוויון.

<סיגל הרוש יהונתן: שוויון זה לא כאשר שלושה או ארבעה אחוזים מהאוכלוסייה מחזיקים ב-85 אחוזים מהקרקע של המדינה.

<סיגל הרוש יהונתן: זה לא שוויון.

<סיגל הרוש יהונתן: זה מנוגד לכל עקרונות הצדק החלוקתי.

רחל עזריה: לא מדובר במצב של שני מפונים.

רחל עזריה: אמרנו שמדובר במצב שבו הקהילה קלטה קהילה.

רחל עזריה: קהילה שנקלטה.

רחל עזריה: בהקשר הזה אני חושבת שיש מקום לשקול את ההקשר הרחב יותר של הקהילה ואני סומכת על מינהל תכנון ועל רשות מקרקעי ישראל ועל המועצה הארצית לתכנון ובנייה, שאגב, הם יותר שמרנים מהמתדיינים כאן בוועדה.

רחל עזריה: לכן אני חושבת שמי שיכול להיות רגוע סביב השולחן, זה דווקא אתם.

רחל עזריה: עוד דבר.

רחל עזריה: כל עוד היום שבונה מעבר לריבוי הטבעי, בדרך כלל מקבלת הסכם גג.

רחל עזריה: הסכם גג הוא בדיוק דרך לאפשר לכלל הקהילה ליהנות מהטבות על כך שהצטרפו עוד בני קהילה לתוך העיר או לתוך הקהילה המורחבת.

רחל עזריה: זה בעיר.

רחל עזריה: זה לא רק במושבים ובקיבוצים.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: אין במושבים.

רחל עזריה: אנחנו לא חוזרים עכשיו להיסטוריה של עשרים השנים של המאבקים ההדדיים.

<דודו קוכמן: זה לא יכול להיות.

<דודו קוכמן: לפרוטוקול את נותנת לאנשים להגיד דברי בלע.

רחל עזריה: אני אתן לכם את רשות הדיבור.

<סיגל הרוש יהונתן: אל תתרגם אותי.

<סיגל הרוש יהונתן: לוקחים סרגל ומודדים.

<סיגל הרוש יהונתן: האמת נמצאת בקרקעות.

רחל עזריה: שמעתי אותך.

<דודו קוכמן: לא, לא שמעת אותי.

רחל עזריה: אני שמעתי שאתה מבקש להתייחס ואני מבקשת שתכבד את ההתנהלות בוועדה.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: הדבר האחרון.

רחל עזריה: אני רוצה לומר לכם חברי הקשת הדמוקרטית המזרחית, שהקיבוצים לא רצו את ההסדר הזה.

רחל עזריה: את אומרת שזאת הדלת האחורית.

<מיכה דרורי: על אפקה זה חל.

<מיכה דרורי: כל המיליונרים של תל אביב, לא אכפת לך שמותר להם ואת באה ושופכת כאן על הקיבוצים כשביקשנו שזה לא יחול עלינו.

<מיכה דרורי: למה את באה לכאן ושופכת את זה?

<סיגל הרוש יהונתן: מאיפה אתה יודע שאנחנו לא כועסים על המיליונרים של תל אביב?

רחל עזריה: די.

רחל עזריה: רצית להתייחס, בבקשה.

רחל עזריה: בואו ננסה לסגור את זה.

רחל עזריה: שלושה-ארבעה משפטים.

רחל עזריה: אני באמת חושבת שכולם הבינו את האירוע.

<דודו קוכמן: מזכ"ל האיחוד החקלאי.

<דודו קוכמן: אני רוצה להגיד קודם כל שאת באת מתוך רצון טוב להציע הצעת חוק שבמקום לייצר סוס, יצא ממנו חמור.

<דודו קוכמן: הדברים שכאן, בכל הרגולציה, לא יתבצע שום דבר במרחב הכפרי ככל שזה נוגע למינהל מקרקעי ישראל ומינהל התכנון.

<דודו קוכמן: לא יקרה כלום ואני כבר אומר לך.

<דודו קוכמן: לא בעוד שלושה חודשים וגם לא בעוד שנה.

רחל עזריה: אז תהיה חקיקה.

<דודו קוכמן: תדעו שזה לא יקרה מכל מיני סיבות שאין לך זמן לשמוע אותן.

רחל עזריה: אם לא, נעשה חקיקה.

<דודו קוכמן: אני אומר לך שזה לא יקרה כי הפקידות תהרוג את זה.

<דודו קוכמן: דבר שני.

<דודו קוכמן: לא יכול להיות שבמסגרת ישיבה מכובדת של הכנסת יושבים כאן אנשים שמשקרים במצח נחושה.

<דודו קוכמן: היה דיון על ההחלטות שהם מצטטים, חלקן, בבית המשפט העליון במסגרת בג"ץ שנתן לזה תוקף שאנחנו נדרשים על כל דבר שמדברים עליו לשלם מחיר מלא ומשלמים יותר מאשר משלמים בעיר בכל מקום.

<דודו קוכמן: בחלק מהמקומות בעיר שילמו אפס ולא ארבעים אחוזים.

<דודו קוכמן: הם כל הזמן ממשיכים ומסיטים והם לא רוצים שיאמרו להם את העובדות.

<דודו קוכמן: אנשים משלמים.

<דודו קוכמן: אי אפשר להמשיך להתעסק עם הנושא הזה.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: נפסיק כאן.

<סיגל הרוש יהונתן: אני לא מקבלת כסף.

רחל עזריה: אנחנו נפסיק כאן עכשיו, ברגע זה.

רחל עזריה: אנחנו נפסיק את הדיון הזה.

רחל עזריה: חשוב לי לומר שמותר לאנשים לבוא ולומר מה שהם רוצים.

רחל עזריה: זה לגיטימי בוועדה.

רחל עזריה: לאף אחד אין ערבות על מה שאנשים אומרים.

רחל עזריה: תנוח דעתך.

<אבי פרחן: אני מבקש להבהיר לכולם.

<אבי פרחן: סך הכול מדובר בשני קיבוצים שקלטו העתקה קהילתית, סדר גודל של שלושים, חמישים, ארבעים משפחות.

<אבי פרחן: נווה ים קלט ארבעים בתי אב, פלמחים קלט 25 בתי אב.

<אבי פרחן: לא מדובר על אחד או שניים בקיבוץ כזה או אחר.

<אבי פרחן: אני מבקש.

<אבי פרחן: הקיבוצים לדעתי, הישוב עצמו לא יפנה.

<אבי פרחן: לצערי אני מסופק אם ראש המועצה יפנה.

<אבי פרחן: לכן זה צריך לקבל חקיקה מתקנת למפוני גוש קטיף.

<נאוה אושר: משרד הפנים.

<נאוה אושר: אני רוצה להתייחס להצעה של חבר הכנסת ביטן לעניין המרתפים ובהמשך גם לדבריו של עורך דין שלום זינגר.

<נאוה אושר: משרד הפנים כמובן מתנגד.

<נאוה אושר: מבחינתנו זה להרחיב עוד פעם.

רחל עזריה: למה כמובן?

<נאוה אושר: מאחר שלכתחילה היו לנו קשיים רציניים עם החוק הזה, שבעצם הוא חוק מכתיב תכנון ולא תכנון שנולד - - -

דוד ביטן: אתם התחלתם בזה שבעלי הבית שלכם יהיו הרשויות המקומיות.

רחל עזריה: חבר הכנסת ביטן, עכשיו אני קוראת אותך לסדר.

רחל עזריה: תעזוב.

רחל עזריה: בוא נשמע מה יש להם לומר.

דוד ביטן: נבטל את משרד הפנים ונעשה את יושב ראש מרכז השלטון המקומי שהוא יהיה משרד הפנים ונגמר הסיפור.

רחל עזריה: נראה לי שיושב ראש מרכז השלטון המקומי ישמח.

דוד ביטן: אולי נעשה את זה כך.

<נאוה אושר: זה נכון שמרכז השלטון המקומי הוא לא משרד הפנים אבל יש פעמים שמן הסתם - - -

רחל עזריה: יש פעמים שלא?

דוד ביטן: יש לי הפתעה בשבילך.

רחל עזריה: עוד לא מצאתי את הפעמים שלא, אבל בסדר.

רחל עזריה: תגידי את הדברים.

חיים ילין: חבר'ה, אתם הורגים את השליח.

דוד ביטן: למשרד הפנים אין שום אחריות על מינהל התכנון.

דוד ביטן: בתור מה אתם מתנגדים?

רחל עזריה: בתור מה אתם מתנגדים?

רחל עזריה: אנחנו נשמח גם להבין בתור מה את מביעה עמדה.

רחל עזריה: כל הנושא של תכנון ובנייה כבר לא באחריותכם.

<נאוה אושר: נכון, אבל כל מה שקשור לרשויות מקומיות.

<תומר רוזנר: איך זה משפיע על הרשות המקומית?

דוד ביטן: נעביר את זה למשרד החינוך.

דוד ביטן: נגיד שזה לא חינוכי לפצל דירה.

דוד ביטן: נביא את מירי רגב, אולי נעשה פעולות תרבות בדירה הנוספת.

חיים ילין: ואפילו בממ"דים.

חיים ילין: בצוק איתן עשינו.

רחל עזריה: תודה רבה.

רחל עזריה: עכשיו אנחנו נשמע את נאוה, את כל דבריה.

<נאוה אושר: אני קושרת את זה גם להצעה שזה יחול גם על בנייה רוויה.

דוד ביטן: אני לא הצעתי את זה.

חיים ילין: איין בנייה רוויה.

חיים ילין: אל תיכנסי לזה.

רחל עזריה: את מדברת אתי.

רחל עזריה: תשלימי את הדברים.

<נאוה אושר: אני רק אומרת שכפי שגם הבענו את ההתנגדות שלנו לעניין בנייה רוויה כי בכל זאת ראינו בהצעת החוק הזאת כבעייתית, כחוק שמוסיף תכנון, ואמרנו שאין כאן באמת תכנון אמיתי מבחינת ראיית התשתיות וכולי.

<נאוה אושר: מבחינתנו זאת הרחבת הזירה כרגע עם המרתפים ואין לנו אלא להתנגד לכך.

רחל עזריה: אתם רוצים שנכניס את הבנייה הרוויה?

<נאוה אושר: אנחנו לא רוצים בנייה רוויה ולא רוצים מרתפים.

דוד ביטן: אני רוצה מילה אחת לומר.

דוד ביטן: אין לכם עניין וקשר למעט דבר אחד.

דוד ביטן: נושא הצפיפות שמשפיע על רשויות מקומיות.

רחל עזריה: לכן הבנייה הרוויה הייתה רלוונטית.

דוד ביטן: בדיוק.

רחל עזריה: אבל כאן זה לא רלוונטי.

דוד ביטן: הנושא הזה של הצפיפות נפתר מול מרכז השלטון המקומי במסגרת הסכם שעשינו אתם והכנסנו את זה לחוק.

דוד ביטן: הכנסנו שאי אפשר לפצל את כל הדירות אלא רק עשרים אחוזים והוועדה המקומית היא זאת שתקבע היכן ובאיזו שיטה.

דוד ביטן: לכן אני חושב שההתנגדות שלכם היא ממש לא רלוונטית.

איתן ברושי: גברתי יושבת הראש, חברים, אני מתנצל שהייתי במקום אחר ולכן איחרתי.

איתן ברושי: המשפחות הבודדות, אפילו עשרות, שנקלטו בתוך קיבוצים, נקלטו לטוב ולרע.

דוד ביטן: אנחנו מתחילים את הנושא הזה עוד פעם?

איתן ברושי: ביטן, זאת לא שבת תרבות עכשיו.

איתן ברושי: אני אומר גם לחבריי שההחלטה להחריג את הקיבוץ חלה על כל מי שגר בקיבוץ.

איתן ברושי: מי שגר בקיבוץ הוא חלק מהתב"א וחלק מהתמ"א וחלק מהיתרונות ולעתים גם חסרונות.

איתן ברושי: אין שום כלל שיכול עכשיו להפר את העיקרון שדין אחד לכולם.

איתן ברושי: בכלל תמוה איך הגעתם למצב שהטבע למפונים היא דרך פיצול דירות.

איתן ברושי: יש מיליון דרכים לתת הטבות.

איתן ברושי: איך הגעתם לשטות הזאת?

איתן ברושי: שלא יהיו אי הבנות.

איתן ברושי: גם לא ראש מועצה, שום גורם, לא יכול לפנות בשם הקיבוץ ולא ייווצר מצב שבתוך קיבוץ מרוב רצון לשיתוף ושוויון, תהיה קבוצה מועדפת.

רחל עזריה: זה כבר לא על השולחן.

רחל עזריה: אתה בדיון אחר.

חיים ילין: פוליטית הוא צריך להגיד את זה כי הוא צריך להתקשר לפלמחים.

חיים ילין: כך זה עובד.

איתן ברושי: חיים, אל תיתן לי עצות.

איתן ברושי: אני מכיר אותך.

איתן ברושי: תירגע.

חיים ילין: לא נותן עצות.

חיים ילין: זה סוכם.

איתן ברושי: גם לא ראש מועצה אזורית ולא הקיבוץ.

רחל עזריה: סוכם שגם בני הקהילה.

איתן ברושי: גם לא המועצה וגם לא הקיבוץ.

רחל עזריה: הפתרון הוא אחיד לכל הישוב.

איתן ברושי: אני אומר בכל זאת.

איתן ברושי: התשובה שאני מציע, היא שלילה מוחלטת.

איתן ברושי: על הקיבוץ לא חל.

רחל עזריה: הם יכולים לפנות ואז זה לכל הקהילה.

איתן ברושי: מי זה הם?

איתן ברושי: את רוצה עכשיו מלחמת עולם בתוך קיבוץ?

רחל עזריה: למה?

איתן ברושי: בקיבוץ פלמחים או אחר, יהיה משאל בקיבוץ.

איתן ברושי: אם יהיה משאל בקיבוץ, תהיה מלחמת עולם.

איתן ברושי: אם זה לא חל, אני חושב שבחדר הזה אני מבין על מה אני מדבר יותר מנותני העצות כאן, זה לא חל על הקיבוץ.

איתן ברושי: נקודה.

איתן ברושי: אל תעמידו את הקיבוץ במבחנים שהוא לא צריך לעמוד בהם.

איתן ברושי: זה לא חל, אז זה לא חל.

איתן ברושי: לא יארגנו עכשיו הצבעות פנימיות.

איתן ברושי: זה לא חל על הקיבוץ, נקודה.

איתן ברושי: מי שגר בתוך הקיבוץ, אין לו פיצול דירות.

איתן ברושי: תפסיקו עם זה.

רחל עזריה: אבל גם היום ישוב יכול לפנות.

איתן ברושי: לא נכון.

איתן ברושי: אם החוק לא חל על הקיבוץ, גם קיבוץ לא יכול לפנות.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: הוא יכול.

<תומר רוזנר: הוא יכול.

רחל עזריה: ברושי, אתה לא היית כאן.

רחל עזריה: אני מבקשת מהיועץ המשפטי להסביר לך.

איתן ברושי: אני הבנתי שמחריגים את הקיבוץ.

רחל עזריה: היינו כאן בדיון ארוך והגענו להסכמות שגם יושב ראש המועצות האזוריות הסכים להן.

רחל עזריה: גם אבי פרחן הסכים.

רחל עזריה: הגענו להסכמות.

<תומר רוזנר: קיימת החרגה מורחקת של הישובים שיש להם מכסות.

<תומר רוזנר: יחד עם זאת, התכנית קובעת, והיא כבר קובעת את זה היום, שכל ישוב שיש לו צרכים כאלה ואחרים, יכול לפנות ולבקש הגדלת המכסה.

<תומר רוזנר: זה קיים כבר היום.

<תומר רוזנר: או לבקש את שינוי המכסה.

<תומר רוזנר: אמרנו שאם תהי הפנייה כזאת של ישוב שיש בו גם מפונים, תינתן לזה תשומת לב מיוחדת בגלל שזאת קהילה שקלטה קהילה שלמה ולא בודדים.

<תומר רוזנר: במקרה כזה, אם תהיה פנייה כזאת של הישוב, המועצה הארצית תיתן לפנייה הזאת תשומת לב מיוחדת.

<תומר רוזנר: זה הכול.

<אפרת ברנד: משהו אחד למען הסדר הטוב.

<אפרת ברנד: חשוב לציין שהפנייה היא בהתאם לסעיף 18(4) לתמ"א 35.

<תומר רוזנר: שזה אומר?

<אפרת ברנד: אני מסבירה.

<אפרת ברנד: לרבות מי רשאי לפנות ולרבות שצריך להציג.

<אפרת ברנד: זאת אומרת, כדי שהמועצה תשנה את לוח 2, שאני מזכירה לכולם את הדיונים הראשונים, זאת תמ"א שאושרה ממש עכשיו, בספטמבר, צריך להציג נימוקים תכנוניים שמצדיקים.

רחל עזריה: לא.

רחל עזריה: הנימוקים הם - - -

<אפרת ברנד: זה לא נימוק שעומד בפני עצמו.

<תומר רוזנר: לא בפני עצמו.

<תומר רוזנר: ברור.

רחל עזריה: אבל מה זה מי מציג?

<תומר רוזנר: מי רשאי לפנות?

<אפרת ברנד: אני אקריא לכם.

<אפרת ברנד: משרד ממשלתי או גוף ממשלתי החבר במועצה הארצית, בקשה מנומקת לתיקון.

<תומר רוזנר: רשות מקרקעי ישראל תפנה.

<תומר רוזנר: אם הישוב יפנה אליה ויבקש, היא תפנה.

רחל עזריה: הישוב יפנה אליכם ואתם תפנו?

רחל עזריה: למרות שגם ריטוב יכול לפנות בשם הישובים כי הוא חבר הוועדה הארצית.

<אפרת ברנד: לא.

<אפרת ברנד: הוא לא גוף ממשלתי שחבר במועצה.

<אפרת ברנד: לצורך העניין, ועדה מקומית יכולה לפנות.

רחל עזריה: בסדר.

<אפרת ברנד: שוב, חייבת להיות בקשה מנומקת תכנונית.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: אנחנו נציג את שני השינויים.

דוד ביטן: מעבר לשינויים שכבר עשינו.

<תומר רוזנר: מעבר לנוסח שמופיע בפניכם חברי הכנסת, ייכנסו להצעה שני שינויים.

<תומר רוזנר: האחד, בעקבות הערתו של חבר הכנסת ביטן בפסקה הראשונה, תיכנס האפשרות של הפיכת שטח שירות לשטח עיקרי לצורך הפיצול וכולי.

<תומר רוזנר: אני רוצה רק להבהיר נקודה אחת מול מינהל התכנון, שהיא הדאיגה אותי בהערה שנאמרה באמירת אגב כביכול.

<תומר רוזנר: לפי הצעת החוק, כפי שהיא כרגע, נדרשת יצירת כניסה נפרדת לדירה המפוצלת.

<תומר רוזנר: כלומר, שינוי חיצוני.

<תומר רוזנר: יש דרישה כזאת בחוק.

<תומר רוזנר: זה היתר נפרד?

<אורנה נידם: למה חיצונית?

<תומר רוזנר: איך ייכנסו?

<תומר רוזנר: מאיפה ייכנסו?

<אפרת ברנד: מה שהתכוונתי לומר זה שזה שינוי שהוא יותר משמעותי, השינוי שמתבקש עכשיו על ידי חבר הכנסת ביטן.

<תומר רוזנר: אתם הערתם שאם נדרש לעשות כניסה נפרדת.

<תומר רוזנר: דלת בקיר החיצוני של הבניין.

<תומר רוזנר: אתם רואים את זה כדורש היתר נפרד?

<אפרת ברנד: לא.

<אפרת ברנד: זו הקלה.

<אפרת ברנד: התכוונתי לומר שהשינוי כאן הוא משמעותי כי הוא לוקח שטח שירות והופך אותו לשטח עיקרי.

דוד ביטן: שטח קיים.

דוד ביטן: שטח שירות קיים.

דוד ביטן: בנוי.

<תומר רוזנר: הערתי שברוב התכניות הרלוונטיות, זה נעשה בהחלטה של מליאת הוועדה המקומית.

<נאוה אושר: אפשר להבין איך ההצעה הזאת חורגת מהשטח הקיים?

<נאוה אושר: לעניין המרתפים.

<תומר רוזנר: יהיה כתוב בפסקה הראשונה, כפי שכתוב שאפשר יהיה לעשות את ההקלה הזאת בתקן החניה וכולי, או על הוראה בתכנית שאומרת סטייה ניכרת וכולי.

<תומר רוזנר: יהיה כתוב שגם הנושא של הפיכת שטח שירות לשטח עיקרי, יתאפשר במסגרת ההקלה הזו.

<נאוה אושר: יושבת הראש, אני מתנצלת שאני חוזרת על דבריי.

<נאוה אושר: אני רק רוצה לומר למה זה כן נוגע למשרד הפנים.

<נאוה אושר: כשיש הגדלה במספר יחידות דיור, יש גם הגדלה במספר התושבים.

רחל עזריה: זה לא משנה כי הגבלנו את זה לעשרים אחוזים.

<נאוה אושר: זה בתוך העשרים אחוזים?

<תומר רוזנר: ברור.

<שלום זינגר: זה עניין חדש.

<שלום זינגר: מבחינתנו זו הפרה של כל ההבנות.

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: זה בתוך העשרים אחוזים.

<שלום זינגר: זה דרמטי.

<שלום זינגר: זה לא קשור לעשרים אחוזים.

<שלום זינגר: לא מדובר על פיצול.

<שלום זינגר: מה שמוצע עכשיו, זה לא פיצול.

רחל עזריה: למה?

רחל עזריה: זה פיצול?

<שלום זינגר: לא.

<שלום זינגר: מה שמוצע כאן זה לאפשר שטח שירות לשטח עיקרי.

רחל עזריה: כך הפיצולים היום בפועל.

<שלום זינגר: זה לא הסיכום.

דוד ביטן: הורדנו את זה לעשרים אחוזים.

דוד ביטן: אני לא מבין מה הם רוצים.

רחל עזריה: חבר הכנסת ביטן, אני קוראת אותך לסדר פעם שנייה.

רחל עזריה: אני מבקשת להפסיק את הדיון הפנימי.

דוד ביטן: אתם רוצים להפוך אותי נגדכם?

דוד ביטן: אני אהיה בסוף נגדכם.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: חבר הכנסת ביטן, אני לא רוצה לקרוא לך לסדר פעם שלישית.

רחל עזריה: בבקשה, די.

דוד ביטן: רק אתם מבינים?

רחל עזריה: ביטן, מספיק.

דוד ביטן: המשפחה תגור במרתף או למעלה.

דוד ביטן: זה משנה משהו?

דוד ביטן: היא הולכת לאותו בית ספר.

<תומר רוזנר: השינוי השני.

<תומר רוזנר: בנוגע המיגון, גלעד יקריא את הנוסח כפי שהוועדה ביקשה.

<גלעד קרן: על אף האמור בכל דין, מתן ההקלה לפי סעיף קטן זה לא יותנה ובעל הדירה הקיימת או המפוצלת לא יחויב בבניית מקלט או מרחב מוגן בדירה שתפוצל מהדירה הקיימת, אולם אם קיים מרחב מוגן בדירה הקיימת, רשאית הרשות המוסמכת לדרוש שיפורי מיגון באחד מחדרי הדירה המפוצלת.

<גלעד קרן: בפסקה זו – בעל מקלט, הרשות המוסמכת, כהגדרתם בסעיף 11 לחוק ההתגוננות האזרחית תשי"א-1951.

דוד ביטן: בנוסף לזה אני מדגיש שהמינהל יודע או נציג המינהל יודע שאין תשלומים למינהל.

<תומר רוזנר: זה כתוב.

רחל עזריה: הכול בפנים.

רחל עזריה: הסתייגויות, בבקשה.

<תומר רוזנר: יש לנו הסתייגויות שהוגשו בכתב.

<תומר רוזנר: הסתייגויות של חבר הכנסת ילין.

חיים ילין: אם כולם מסכימים לגבי גוש קטיף, אני מוריד את הסתייגות מספר 4 למרות שאני חושב שזה צריך להיות הפוך.

חיים ילין: קודם כל עדיף שזה יהיה בחוק.

חיים ילין: תיקון סעיף 1(3) להצעת החוק.

רחל עזריה: למה אתה משאיר את זה?

חיים ילין: אני רוצה להגיד לך שני דברים.

חיים ילין: מאחר ואני מאוד מכבד אותך, אני מאוד מכבד את אלי כהן אתו התחלתי את הדרך.

חיים ילין: אתם תחליטו מה אתם רוצים.

רחל עזריה: הוא אמר לי שלא צריך.

רחל עזריה: הגענו להסכמות.

חיים ילין: אני לא מוריד את ההסתייגות הזאת.

חיים ילין: אני שם את ההצבעות.

חיים ילין: תצביעו ואחרי כן יש לי זמן להוריד אותה, עד ההצבעה במליאה.

<תומר רוזנר: אתה רוצה שזה יחול על הקיבוצים ועל המושבים.

חיים ילין: כן.

חיים ילין: לחילופין, תיקון סעיף 1(3) להצעת החוק, הסעיף יבוטל.

חיים ילין: זאת אומרת, לא להשאיר במצב הזה.

<תומר רוזנר: אתה מבין שההסתייגות שלך כרגע היא שזה יחול על הקיבוצים והמושבים אבל הפיצול יבוא במכסה.

חיים ילין: כן.

חיים ילין: אני אומר לחילופין.

חיים ילין: אני מבין בדיוק מה אני אומר.

חיים ילין: לחילופין הסעיף יבוטל או לחילופין (3), הוספת סעיף 7(ג): על אף האמור בכל דין לא תידרש הסכמת רשות מקרקעי ישראל להפקעה של יחידות דיור במקרקעי ישראל ולא ייגבה על ידי רשות מקרקעי ישראל כל תשלום בשל השכרה.

<תומר רוזנר: זה בנוסח.

חיים ילין: זה לא קיים בנוסח.

<תומר רוזנר: פסקה 7(ג).

<קריאה: זה לא קיים בהשכרה.

<תומר רוזנר: ממתי המינהל גובה כסף על השכרה?

חיים ילין: הוא לוקח.

חיים ילין: אני אומר לך את זה.

דוד ביטן: אמרנו שאין תשלום.

דוד ביטן: על מה אתה מדבר?

חיים ילין: גם על השכרה, יש.

חיים ילין: ברגע שהם לא חברי אגודה והם חיצונים, עבור ההשכרה, זו הכנסה חייבת.

<תומר רוזנר: המינהל לוקח על זה כסף?

חיים ילין: כן.

חיים ילין: אתה לוקח חלק מיחידות הדיור, אתה לוקח את זה כהיוון כי זה עסק לכל דבר.

רחל עזריה: היא רוצה בלי היוון.

דוד ביטן: כתבנו.

דוד ביטן: המינהל לא משלם כסף על פרצלציה.

רחל עזריה: אין פרצלציה.

רחל עזריה: את זה הורדנו.

רחל עזריה: הכול הורדנו.

רחל עזריה: את כל הסכומים הורדנו.

דוד ביטן: אתה מדבר על המושב.

חיים ילין: על המושב ועל הקיבוץ.

דוד ביטן: זאת הערה אחרת.

דוד ביטן: זאת הסתייגות אחרת.

חיים ילין: תצביעו נגד ההסתייגות שלי.

חיים ילין: על אף האמור, לא תידרש הסכמת רשות מקרקעי ישראל על הפקעה של יחידת דיור ולא יגבה על ידי רשות מקרקעי ישראל כל תשלום.

חיים ילין: הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על ישוב שנקבעה לגביו מגבלה על היקף יחידות דיור בתכנית מתאר ארצית.

דוד ביטן: תשמע מה תומר אומר לך.

<תומר רוזנר: ההסתייגות שלך קיימת.

<תומר רוזנר: היא בתוכו.

<תומר רוזנר: אבל לא משנה, אתה רוצה, נצביע עליה.

רחל עזריה: כבר הטמענו אותה.

דוד ביטן: אתה יודע מה?

דוד ביטן: תביא לי את כל החוק כהסתייגות.

חיים ילין: ביטול הסעיף יאפשר פיצול דירה בכפוף.

<תומר רוזנר: הסברת.

<תומר רוזנר: אפשר להצביע.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות הראשונה של חבר הכנסת חיים ילין?

דוד ביטן: אפשר להצביע על שתי ההסתייגויות יחד?

חיים ילין: אפשר.

חיים ילין: אבל במליאה, כל אחת לחוד.

רחל עזריה: מי בעד שתי ההסתייגויות של חבר הכנסת חיים ילין?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – 1

רחל עזריה: ההסתייגויות לא נתקבלו.

רחל עזריה: תודה.

<תומר רוזנר: הסתייגויות של חבר הכנסת ישראל אייכלר וחברת הכנסת תמר זנדברג לנושא הפעלת החוק על בנייה רוויה.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגויות של חברי הכנסת ישראל איכלר ותמר זנדברג?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – אין

רחל עזריה: ההסתייגות לא נתקבלה.

רחל עזריה: ההסתייגות לא נתקבלה.

<תומר רוזנר: הסתייגותו של חבר הכנסת סמוטריץ לעניין החלת החוק על כל הישובים באזור.

שולי מועלם-רפאלי: תצביעו בעד ונפיל את זה במליאה.

דוד ביטן: אני אסביר לך מה הבעיה.

דוד ביטן: שלא תחשבו שאנחנו נגד.

דוד ביטן: אנחנו בעד.

חיים ילין: דרך הפיצול רוצים להסדיר את התכנון בכל המדינה.

דוד ביטן: חוקי התכנון והבנייה לא חלים כרגע.

<תומר רוזנר: הם גם שונים לחלוטין.

דוד ביטן: הם שונים.

שולי מועלם-רפאלי: היועץ המשפטי המופלא של הוועדה הזאת אומר.

שולי מועלם-רפאלי: הסביר ברוב חכמתו היועץ המשפטי המופלא של הוועדה את הדברים החשובים שהוא אמר וגם אתה אמרת.

שולי מועלם-רפאלי: יחד עם זאת, מה שאנחנו ביקשנו זה שבואו נצביע עכשיו בעד ההסתייגות הזאת ומקסימום נפיל אותה במליאה.

<תומר רוזנר: אם אתם רוצים להעביר אותה למליאה, אתם צריכים להצביע נגד.

שולי מועלם-רפאלי: בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: נצביע נגד ונביא אותה למליאה.

דוד ביטן: אז תגידי שהליכוד הצביע נגד.

שולי מועלם-רפאלי: לא, חס וחלילה.

שולי מועלם-רפאלי: אז כולנו נהיה מחויבים.

שולי מועלם-רפאלי: מה שאומר סגן השר זה שיכול להיות שהם יביאו את זה בדלת הזאת של השינויים בחקיקה ביהודה ושומרון.

<קריאה: ביהודה ושומרון אין לנו הקלה.

רחל עזריה: שולי, אין לנו איך.

שולי מועלם-רפאלי: זאת הייתה ההצעה שעלתה אתמול עם סגן שר הביטחון.

שולי מועלם-רפאלי: כיוון שהדבר עכשיו נמצא בתוך משרד הביטחון, אני מציעה להצביע נגד כאן בוועדה ולהביא את זה למליאה.

רחל עזריה: באמת, מה המטרה?

שולי מועלם-רפאלי: המטרה היא לראות האם באופן שהייתה עליו את ההתכנסות כאן בכנסת עם היועץ המשפטי לש הכנסת לגבי הרצון האמיתי לעשות חקיקה שתהיה טובה גם ליהודה ושומרון, אנחנו מבינים שכמו שהסביר תומר, אין את המסד.

שולי מועלם-רפאלי: אבל יכול להיות שאפשר להביא את זה בדרך אחרת וזה הדיון עכשיו בתוך משרד הביטחון.

<תומר רוזנר: מה תעזור לך ההסתייגות?

שולי מועלם-רפאלי: ההסתייגות תעזור כי שר הביטחון ידע.

שולי מועלם-רפאלי: זו הייתה המטרה.

רחל עזריה: עד ההצבעה במליאה?

שולי מועלם-רפאלי: יהיה מצבור של זמן.

<תומר רוזנר: יהיה מתווה שהוא כאילו פתרון.

שולי מועלם-רפאלי: בדיוק.

שולי מועלם-רפאלי: זו הבקשה שלי.

דוד ביטן: אנחנו נצטרך להצביע נגד.

רחל עזריה: אנחנו נצביע נגד.

רחל עזריה: בסדר.

שולי מועלם-רפאלי: באחריותו שכמובן סיעת הבית היהודי לא תצביע נגד החלטת הקואליציה במליאה.

דוד ביטן: אבל אל תוציאו הודעה שהליכוד נגד.

רחל עזריה: גם שולי תצביע נגד.

רחל עזריה: שולי, גם את תצביעי נגד?

שולי מועלם-רפאלי: נכון.

רחל עזריה: גם שולי מצביעה נגד.

חיים ילין: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת סמוטריץ?

חיים ילין: מי נגד?

חיים ילין: בעד – אין

חיים ילין: ההסתייגות לא נתקבלה.

רחל עזריה: ההסתייגות לא התקבלה.

דוד ביטן: עכשיו צריך להצביע על כל החוק.

חיים ילין: רגע.

חיים ילין: יש אי הבנה.

חיים ילין: על (3) לא הצבענו כי אמרתם שזה בתוך החוק.

חיים ילין: בתוך החוק לא כתובה המילה השכרה.

חיים ילין: זאת הקלה.

<תומר רוזנר: נכון.

חיים ילין: אני רוצה השכרה.

<תומר רוזנר: אני לא מבין.

<תומר רוזנר: אמרנו השכרה.

<תומר רוזנר: זה בחוק.

<עמיר שקד: לאיזו החלטת מועצה מתכוונים?

דוד ביטן: היא לוקחת את נושא פרצלציה.

דוד ביטן: אם אין, אין לה והיא לא לוקחת כלום.

רחל עזריה: כבר הורדנו את זה.

רחל עזריה: עשינו את זה.

רחל עזריה: אין דמי כלום.

חיים ילין: אני רוצה להסביר.

חיים ילין: אני מבקש שהסתייגות הזאת של (3), נצביע גם עליה.

חיים ילין: לא על (1) ו-(2).

חיים ילין: מדובר לא על הקלה אלא מדובר על השכרה.

דוד ביטן: אני רוצה להסביר.

דוד ביטן: תראה מה אתה עושה מבחינה משפטית.

דוד ביטן: אנחנו אומרים שהם לא משלמים כלום על כלום.

דוד ביטן: עכשיו אתה מכניס בהסתייגות את ההשכרה ואז אנחנו נצביע נגד ואז יוצא שאולי בהשכרה כן מגיע.

חיים ילין: לא.

חיים ילין: ממש לא נכון.

דוד ביטן: כך אני מבין.

חיים ילין: לא נכון.

חיים ילין: זה לא בחוק.

דוד ביטן: אם אני הייתי עורך דין, הייתי טוען את זה בבית משפט.

רחל עזריה: עזוב.

רחל עזריה: שחרר.

חיים ילין: בסדר.

חיים ילין: אני מקש להצביע על (3).

רחל עזריה: אין בעיה.

רחל עזריה: זכותך.

דוד ביטן: אתה עוסק נזק.

חיים ילין: לא.

רחל עזריה: מי בעד ההסתייגות?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – 1

רחל עזריה: ההסתייגות לא נתקבלה.

רחל עזריה: ההסתייגות לא נתקבלה.

רחל עזריה: כל ההסתייגויות לא התקבלו.

רחל עזריה: לפיכך אני מביאה להצבעה את נוסח החוק לאישור לקריאה שנייה ושלישית על כל השינויים שהתקבלו בכל הדיונים.

רחל עזריה: מי בעד אישור הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 110 - הוראת שעה) (פיצול דירות), התשע"ז-2016 כנוסח הוועדה?

רחל עזריה: מי נגד?

רחל עזריה: בעד – 6

רחל עזריה: נמנעים - אין

רחל עזריה: הצעת החוק נתקבלה.

רחל עזריה: תודה רבה על כל העבודה ותודה מיוחדת לאריאלה המדהימה שהובילה אותנו ביד רמה וליועץ המשפטי על כל העבודה הגדולה והקשה.

רחל עזריה: תודה רבה.