הוועדה המיוחדת לעניין הצעות חוק מסוימות שהועברו לדיון בה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 123, 2017-06-26 09:00

רחל עזריה: בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה מס' תשע בנושא הצעת חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים (תיקון מס' 4) (הפעלת מערכת לתיווך באשראי) (הלוואות חברתיות), פ/1127.

רחל עזריה: אני מקווה שכולם באו עם הרבה כוחות ליום ארוך.

רחל עזריה: אנחנו ממש נתאמץ לסיים היום את החוק, חוץ מההצבעות, שאת זה נעשה בהמשך השבוע בעזרת השם.

רחל עזריה: יש לנו כמה נושאים על סדר היום.

רחל עזריה: הנושא הראשון יהיה רשות המסים, אחר כך נעבור לנושא החל"צ ונתקדם משם.

רחל עזריה: אז בבקשה.

<בני יונה: שלום, אני בני יונה, מרשות המסים.

<בני יונה: הבעיה שעלתה בדיון הקודם הייתה לגבי ניכוי המס במקור.

<בני יונה: היום ניכוי המס במקור על ידי הפלטפורמות מתבצע מההכנסה ברוטו ולא מההכנסה נטו לאחר ניכוי ההוצאות.

<בני יונה: עקרון פקודת מס הכנסה ממסה מהכנסת נטו, ולכן מצאנו איזה פתרון מיסויי - - -

רחל עזריה: לרגע נבהלתי כששמעתי ברוטו.

<בני יונה: מאידך, תקנות ניכוי מס במקור – הרי לא יודעים איזה הוצאות יצאו – אומרות שבתהליך ניכוי מס במקור מנכים מההכנסה ברוטו.

<בני יונה: בשביל לפתור את הבעיה הזאת אנחנו מציעים שאחת הפלטפורמות תפנה אלינו ואנחנו ניתן להם כללים מסוימים.

<בני יונה: יש לנו סמכות בהתאם לתקנות לתת להם כללים מסוימים ככה שהם ינכו מההכנסה נטו.

<בני יונה: כלומר, כל מי שישקיע בפלטפורמה, כבר בשלב ניכוי המס במקור, בהתאם לכללים שאנחנו ניתן לפלטפורמות, ינכה מההכנסה נטו.

<בני יונה: אחרי זה אנחנו כמובן נפרסם את זה וכל מי שירצה לפעול בהתאם יוכל לנכות בהכנסה נטו.

רחל עזריה: תוך כמה זמן?

<בני יונה: ברגע שהם יפנו אלינו - - -

רחל עזריה: אם יפנו אליכם היום?

<אייל אלחיאני: אנחנו כבר מכירים את הנוהל בצורה ישירה, ואם בני יונה יסכים נעביר את זה לפסים מעשיים.

רחל עזריה: אתם תוכלו לעדכן עד סוף היום?

רחל עזריה: כמה עבודה זה?

<בני יונה: יש תהליך של החלטת מיסוי, תהליך משפטי וכל הדברים, אבל זה תהליך מהיר והם כבר מנוסים.

<בני יונה: ברגע שאנחנו מגיעים להחלטה ואנחנו יודעים את המתווה אז כל התהליך הזה הוא עניין מהיר מאוד.

רחל עזריה: אז נוכל לקבל את זה עד ההצבעה, בתחילת שבוע הבא?

<בני יונה: אנחנו נשתדל לעשות את זה בהקדם האפשרי.

רחל עזריה: לא, קצת יותר מוקדם מ"ההקדם האפשרי".

<בני יונה: אני מנוסה כבר עם הפלטפורמות וברגע שיש החלטה ויש מתווה הכול עובד מהר מאוד.

רחל עזריה: יומיים-שלושה?

רחל עזריה: תנו לי סדר גודל.

<אייל אלחיאני: אנחנו פונים היום.

רחל עזריה: ואתם?

<בני יונה: אנחנו ישר נכניס את זה לפעולה, נכתוב ונוציא את זה.

רחל עזריה: שזה מתי?

<בני יונה: נשתדל בכמה ימים.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: הנושא הבא זה החל"צ.

רחל עזריה: בבקשה.

<שגיא בלשה: בוקר טוב, אנחנו הגענו פה לוועדה בחודשיים האחרונים במטרה להציע את האפשרות להקים גוף פיקדון ואשראי גם כחברה לתועלת הציבור, בדומה לאגודת אשראי, עם שירותים דומים לאגודת אשראי, עם פיקוח דומה על אגודת אשראי, תחת משרד האוצר.

<שגיא בלשה: במהלך הדיונים, לפני כחודש, נפגשנו עם המפקחת על הבנקים, חדוה בר, שהציעה לנו מודל חדש שלא היה מעולם במדינת ישראל.

<שגיא בלשה: היא אמרה: אני רוצה שתקימו גוף פיקדון ואשראי מפוקח על ידי בנק ישראל, ברגולציה מופחתת מאוד, רזה מאוד.

<שגיא בלשה: היא ציינה את המודל הבריטי, שהוא מודל שהואtailor made, גם בהון העצמי הנדרש וגם ברגולציה, ובעצם מתאים את עצמו לגוף.

<שגיא בלשה: היו בפגישה הזאת נציגות נכבדה של בנק ישראל – סימה שפיצר, אורנה ואגו, עודדה ועוד.

<שגיא בלשה: לאחר הפגישה הזאת הבנתי שנערכה שיחה בין חדוה בר לנגידת בנק ישראל, שנתנה את ברכת הדרך לתהליך.

<שגיא בלשה: יושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת רחל עזריה, כינסה פגישה שבה השתתפו בנק ישראל, משרד המשפטים, משרד האוצר ואנחנו, ובה אנחנו נתנו את הסכמתנו להתחיל לעבוד מול בנק ישראל ולנסות לייצר גוף פיקדון ואשראי כחברה לתועלת הציבור, עם רגולציה מאוד רזה ומופחתת.

<שגיא בלשה: אנחנו הבהרנו שהמודל העסקי שלנו לא יהיה בר-קיימא אם תהיה רגולציה יקרה וגדולה שתייקר מאוד את המודל.

<שגיא בלשה: כל העניין שהוא שאנחנו רוצים לייצר שירות זול ורזה מאוד לציבור המוחלש, ולכן לא נוכל לעמוד ברגולציה שהיא עתירת כוח אדם.

<שגיא בלשה: בנק ישראל הסכים ונעתר לבקשה הזאת ואמר שהוא רואה את הדברים עין בעין איתנו והם רוצים להתחיל איתנו בתהליך.

<שגיא בלשה: אכן כבר נערכה פגישה ראשונה, שהייתה מאוד חיובית.

<שגיא בלשה: אנחנו נמשיך להיפגש עם בנק ישראל ולדווח ליושבת-ראש רחל עזריה ולוועדה על התקדמות, גם אם יהיו קשיים.

<שגיא בלשה: אני רוצה להודות באופן אישי לך, חברת הכנסת עזריה, על המעורבות ועל הדחיפה.

<שגיא בלשה: אני חושב שהיא הייתה חשובה מאוד.

<שגיא בלשה: אני מציע לתת את זכות הדיבור לבנק ישראל, כדי לתקף את הדברים מהצד השני.

רחל עזריה: בבקשה.

<סימה שפיצר: אני סימה שפיצר, מנהלת יחידת הרישוי ובנקים חדשים בפיקוח על הבנקים, בנק ישראל.

<סימה שפיצר: אכן לפני מספר שבועות התקיימה ישיבה של המפקחת על הבנקים, ד"ר חדוה בר, יחד עם ראשי האגודה הישראלית להלוואות ללא ריבית.

<סימה שפיצר: כבר בישיבה המפקחת על הבנקים הציגה מודל בפני הגוף המוצע, ואמרה לו שבעיקרון גוף שמקבל פיקדונות מהציבור ונותן אשראי לציבור, עומד בכללי חוק הבנקאות (רישוי) ולכן הוא נדרש לקבלת רישיון של בנק, והיא הציעה לו להקים בנק בישראל, שיהיה מופחת ברגולציה, מתוך הבנה שהפעילות עומדת להיות פשוטה, רגילה ומאוד מסוימת.

<סימה שפיצר: אנחנו כבר התחלנו בפעילות עצמה בתוך הפיקוח על הבנקים, כדי לזהות את המוקשים ואת הנקודות שבהן נדרשות הקלות, כפי שכבר דיווחנו לגוף.

<סימה שפיצר: אנחנו מאוד מברכים על זה שאולי באמת גוף כזה יוקם - - -

רחל עזריה: מה זה "אולי"?

<סימה שפיצר: כי בעצם נדרשת פה הסכמה משני הצדדים.

<סימה שפיצר: אנחנו לא יכולים לחתום מראש על רישיון, עוד לפני שהתחלנו בבקשה עצמה, בפנייה הכתובה.

רחל עזריה: אז מה הנוהל שצפוי עכשיו במערכת היחסים ביניכם?

<סימה שפיצר: אנחנו בעצם הצגנו בפני הגוף שנדרשת גם עבודה מצדו: להציג בפנינו מה בדיוק הפעולות המתוכננות וכו'; וגם נדרשת עבודה מצדנו: להציג את הרגולציה ביחס לאותן פעולות.

<סימה שפיצר: לכן נדרש פה שיתוף פעולה הדוק משני הצדדים.

<סימה שפיצר: אנחנו עובדים על זה במאה אחוז, אבל עדיין, נדרשת שותפות מצד שני הצדדים.

רחל עזריה: ומה אתם מרגישים?

<שגיא בלשה: אני חושב שמה שנאמר כבר מספר פעמים על ידי בנק ישראל, זה הצורך שלנו ברגולציה מופחתת.

<שגיא בלשה: אני רוצה להסביר.

<שגיא בלשה: כדי להקים את מה שאנחנו רוצים להקים, יש בעצם שני מחסומי כניסה: אחד, עלויות הטכנולוגיה, והשני, עלויות הרגולציה.

<שגיא בלשה: אלה שני הדברים המאוד יקרים שבגללם קשה מאוד להקים מוסדות פיננסיים, ובטח מוסד פיננסי חברתי, שרוצה להיות רזה ונגיש לכולם.

<שגיא בלשה: משרד האוצר הביע נכונות, במספר פורומים, לסבסד משמעותית את עלויות הטכנולוגיה, וזה נושא שגם בנק ישראל עובד מולו.

<שגיא בלשה: עלויות הרגולציה הן נושא שבכל פגישה בשלוש הפגישות שלנו עם בנק ישראל הם הצהירו שהם מוכנים ללכת איתנו על רגולציה מינימליסטית ביותר.

<שגיא בלשה: חשוב לציין את זה, כי אם היא לא תהיה מינימליסטית לא נוכל לעשות את זה, ואז נצטרך לחזור לוועדה ולבקש משהו אחר.

רחל עזריה: על זה יש הסכמה?

<סימה שפיצר: יש הסכמה.

רחל עזריה: תודה.

רחל עזריה: חשוב לומר שזה פרויקט שהוא חשוב, כי אנחנו מכירים שיש הרבה מאוד אנשים ועסקים שלא יכולים לקבל אשראי זול, ואין ספק שזה אחד הפתרונות.

רחל עזריה: אז תודה.

רחל עזריה: אנחנו עוברים ל-MOU ול"פינטק".

רחל עזריה: בבקשה.

<יואב גפני: אני יואב גפני, מרשות שוק ההון.

<יואב גפני: אנחנו במצוות הוועדה נשלחנו בשבוע שעבר לחתום על ה-MOU לקראת הדיון הקרוב, שבו אנחנו צפויים להתכנס לכדי סיום.

<יואב גפני: כזכור לכם, התיקון האחרון שהכנסנו ל-MOU הוא תיקון שבעצם מרחיב אותו מעט לגופים שאינם רק גופים של P2P, בשינויים מחויבים.

<יואב גפני: למעשה אתמול הממונה על שוק ההון והמפקחת על הבנקים חתמו על ה-MOU והוא נכנס לתוקף.

<יואב גפני: אני אומר – ואני חושב שהדבר רלוונטי גם לסימה שפיצר מהפיקוח על הבנקים – שאנחנו כבר מקבלים פניות ומטפלים בהן.

<יואב גפני: אני קיבלתי כבר שתי פניות כבדות משקל והן בטיפול, וה-MOU הוא כבר למעשה בתוקף.

רחל עזריה: בסדר גמור, מצוין.

רחל עזריה: עכשיו אנחנו צריכים לדבר על מערכת היחסים בין הבנקים לבין הפלטפורמות, על העובדה שהבנקים יכולים להקים פלטפורמות, על סוגיית התחרות.

רחל עזריה: אני אשמח לשמוע עמדות.

רחל עזריה: סימה, בבקשה.

<סימה שפיצר: קודם כול, בעניין השקעות הבנקים בפלטפורמות, אנחנו רואים בכל העולם שבנקים נכנסים לתחום הזה, כולל בנקים גדולים ומובילים.

<סימה שפיצר: ברקלי, וולס פארגו ועוד בנקים הקימו כבר פלטפורמות P2P.

<סימה שפיצר: אנחנו חושבים שכדי לפגוע בבנק מלהשקיע בפלטפורמת P2P צריכה להיות סיבה מאוד ספציפית ומיוחדת, כי לא ניתן לפגוע בחופש העיסוק של בנק מבלי שאנחנו מוצאים לכך נסיבות שמצדיקות את העניין.

<סימה שפיצר: אני אציין שכבר היום שני גופים - - -

איתן ברושי: פישמן זה תוצאה של חופש העיסוק?

<סימה שפיצר: אני רוצה לסיים ואחר כך אתייחס לפישמן.

<סימה שפיצר: קודם כול, כבר היום שני גופים מוחזקים על ידי מוסדיים, ולכן אנחנו לא רואים שום סיבה שמוסדיים ייכנסו לפעילות הזאת ובנקים לא.

<סימה שפיצר: היום המוסדיים, לצורך השוואה, משקיעים כ-50% מהמגזר העסקי.

<סימה שפיצר: גם המוסדיים הפסידו מהפעילות אצל לווים גדולים, לא רק הבנקים הפסידו.

<סימה שפיצר: ולכן אנחנו חושבים שנכון יהיה שגם בנקים יוכלו להשקיע בפלטפורמות.

<סימה שפיצר: טענה נוספת שאני רוצה להעלות היא שאנחנו חושבים שנכון יהיה שבנקים כן יוכלו להשקיע בפלטפורמות, מכיוון שאנחנו לא רואים סיבה מהותית לאסור עליהם את הפעילות.

<סימה שפיצר: אני יכולה להוסיף עוד דבר.

<סימה שפיצר: ה-MOU מתייחס גם לנושא של פגיעת ומניעת תחרותיות.

<סימה שפיצר: אני רוצה לחדד משהו שפרח מזיכרוני.

<סימה שפיצר: הטענות להתנהגות טורפנית ודורסנית, כפי שראיתי שנכתבו בפני הוועדה, היו בתקופה שהפלטפורמות לא היו מפוקחות, והבנקים נאלצו, מסיבות של מניעת הלבנת הון, לפנות לגופים האלה ולקבל הסברים מה הפעילות שמתבצעת.

<סימה שפיצר: לעתים חוסר שיתוף הפעולה גרם לכך שהבנק נאלץ לעצור פעילות מסוימת בזמן אמת, מכיוון שלבנק לא היה את ההסברים המתאימים, ומבחינת החובות המוטלות עליו הוא היה חשוף לסיכונים מאוד משמעותיים, בזמן שלא היה שיתוף פעולה מצד הפלטפורמות.

<סימה שפיצר: היום, כשהחקיקה ממש נכנסת לתוקפה, הגופים האלה יהיו מפוקחים ויחולו עליהם צווי איסור הלבנת הון.

<סימה שפיצר: אנחנו בפיקוח על הבנקים מתכוונים להכניס הקלות משמעותיות, גם בצו של הבנקים, בנוגע לפעילות של הפלטפורמות, לכן אותה התנהגות לכאורה טורפנית ודורסנית, לא יהיה לה מקום.

<סימה שפיצר: והיא גם לא נבעה מהתנהגות שבאה למנוע תחרות ולהצר פעולות של גופים, אלא מכיוון שעל הבנק היו מוטלות חובות שהוא היה צריך להתמודד איתן.

רחל עזריה: אני משנה את סדר היום, כי יש ח"כים שביקשו להיות בחלק על הבנקים, ולכן אנחנו נסיים את כל השאר ואת זה נשאיר לקצת יותר מאוחר.

רחל עזריה: בואו נעבור להערות להקראה.

<קריאה: לגבי סעיף 8, התניית שירות בשירות, הבנו שהתחילו להקריא אותו בישיבה קודמת ואנחנו מבקשים להעיר לגביו.

רחל עזריה: אנחנו נסיים את כל ההקראה ואז נעבור לכל ההערות ואז נחזור לחלק על הבנקים, שבו חשוב לח"כים להיות.

איתן ברושי: יש פה ועדה מיוחדת עם גמישות לח"כים.

איתן ברושי: עוד לא נתקלתי שהוועדה משנה לפי ההתייצבות של הח"כים.

רחל עזריה: תשע בבוקר, יום שני, אנחנו מתחשבים.

איתן ברושי: אני הגעתי מעמק יזרעאל.

רחל עזריה: בואו נמשיך.

<ברוך לוברט: אני ברוך לוברט, היועץ המשפטי של רשות שוק ההון.

<ברוך לוברט: נתחיל את הקריאה.

<ברוך לוברט: אני אסביר את הסעיף שהקראתי.

<ברוך לוברט: הסעיף למעשה לוקח את כל ההוראות החדשות שקבענו לגבי מערכות לתיווך באשראי, מערכות P2P, וקובע את ההוראות שבגינן ניתן יהיה להפעיל עיצום כספי על מי שמפר אותן.

רחל עזריה: תמשיך.

רחל עזריה: אנחנו נעשה את ההערות על הכול.

<ברוך לוברט: את סעיף 16 אני לא מקריא מכיוון שאנחנו מבטלים אותו ומעבירים את סעיף התחילה לסוף החוק.

<ברוך לוברט: אני עובר לסעיף 17.

<ברוך לוברט: תיקון נוסף שאנחנו עושים במסגרת התיקונים העקיפים זה תיקון לחוק אשראי הוגן, חוק הסדרת הלוואות חוץ-בנקאיות.

<ברוך לוברט: כתוצאה מדיון שנעשה במקביל בוועדת החוקה בחוק הזה, אנחנו עושים איזשהן התאמות לנוסח שמופיע בהצעת החוק.

<לירון מאוטנר לוגסי: ברוך, זה לא להצעת החוק, זה לחוק הקיים.

<לירון מאוטנר לוגסי: כל עוד החוק הקיים בתוקף זה התיקון שיחול, וכשיהיה תיקון אנחנו נתקן בהתאם.

<ברוך לוברט: בסדר גמור.

<ברוך לוברט: אני אקרא ואז אני אסביר.

<ורד קירו-זילברמן: שנייה, ברוך, אולי לירון תסביר שמתנהל עכשיו דיון בוועדת החוקה על שינוי החוק הזה, ובמידה שהוא ישתנה קודם אנחנו נעשה את ההתאמה.

<ורד קירו-זילברמן: הוועדה תסמיך אותנו.

<ורד קירו-זילברמן: אבל כרגע אנחנו מתקנים את החוק הקיים.

<ברוך לוברט: אז אני אקרא את הנוסח המעודכן.

<ברוך לוברט: זה יהיה סעיף 19: אני עובר לתיקון התוספת הראשונה, שזה סעיף 19 לנוסח שמופיע בפניכם.

<ברוך לוברט: אני מזכיר שאנחנו מדברים על התוספת שעוסקת בסכומי ההון העצמי המזערי שנדרש מבעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי.

<ברוך לוברט: אני מקריא: והסעיף האחרון, שאנחנו מוסיפים, הוא סעיף התחילה.

<ברוך לוברט: צריך להחליט אם תחילתו של חוק זה היא בתוך שישה חודשים או ב-1 בפברואר.

<ברוך לוברט: כרגע ההצעה היא כזאת: תחילתו של חוק זה היא ביום 1 בפברואר 2018.

חיים ילין: שישה חודשים אחרי?

<ברוך לוברט: ההנחה היא שמכיוון שעד סוף המושב החוק הזה יעבור, אז שישה חודשים מסוף יולי זה 1 בפברואר.

רחל עזריה: טוב, אנחנו נעבור לכל ההערות שיש על כל הסעיפים.

רחל עזריה: נתחיל מהערות על הסעיפים המוקדמים.

<דידי לחמן-מסר: איזה סעיפים?

<דידי לחמן-מסר: אלה שהוא קרא עכשיו או מההתחלה?

רחל עזריה: כל ההערות שיש מההתחלה.

רחל עזריה: לא כל כך היו, כל פעם שאלתי אם יש ולא אמרו, אבל אני בכל זאת רוצה לוודא שאין משהו שמישהו התכוון להעיר.

<קריאה: גם על מה שהיא אמרה לגבי הבנקים?

רחל עזריה: לא, רק על הסעיפים.

רחל עזריה: אדוני, בבקשה.

<עדי אייל: אני פרופ' עדי אייל, בי-טי-בי, הלוואות חברתיות עסקיות.

<עדי אייל: יש לי הערה לגבי מה שהוקרא עכשיו בסעיף 50ב(ז).

<עדי אייל: הנושא הוא אם הלווה לא פרע במועד וחובת הפלטפורמה לפעול.

<עדי אייל: זה דבר שהוא הגיוני ונכון, אבל כרגע אם לווה לא פורע אז אנחנו מדברים איתו, מנסים להגיע איתו להסדר וכו'.

<עדי אייל: אלא שלפי נוסח סעיף קטן (ז), ברגע שלא נפרע במועד, אנחנו צריכים לנקוט הליכי גבייה.

<עדי אייל: אז אני מציע שיהיה "אם לא פרע תוך 90 יום", כדי שאפשר יהיה להידבר איתו.

<עדי אייל: ואם באמת לא פרע תוך 90 יום, אז ננקוט הליכי גבייה.

<דידי לחמן-מסר: אפשר לומר את אותה הערה?

רחל עזריה: כן, בבקשה.

<דידי לחמן-מסר: לכל פלטפורמה יש את המדיניות שלה לגבי הגרייס ואכיפת החובות.

<דידי לחמן-מסר: המטרה של כל פלטפורמה זה לאכוף את החוב, עם זאת, אנחנו יודעים שלווים נקלעים לפעמים למצוקה, והמטרה של הפלטפורמה היא לא מיד להפעיל את אמצעי הגבייה, שלא בהכרח יביאו לפירעון החוב אלא תהיה להם תוספת עלות, וכולם יודעים את זה היטב.

<דידי לחמן-מסר: המטרה היא לראות כיצד ניתן להגיע להסדר עם הלווה כדי שיפרע את כל החוב, אולי תוך גרייס מסוים.

<דידי לחמן-מסר: ולכן אני בטוחה שאין בינינו מחלוקת וזה רק עניין של ניסוח, על כך שכל פלטפורמה תגיש הוראות או מדיניות של אכיפת החוב שיאושרו בידי הוראות של המפקח שייקבעו.

<דידי לחמן-מסר: כי זה לא יהיה זהה – ההוא אמר 90 יום ואצלי זה יכול להיות 120 יום.

<דידי לחמן-מסר: המטרה שלנו היא להביא לפירעון החוב בדרך היעילה ביותר אך מבלי שתפגע באופן בלתי הוגן בלווה, אופן שאפילו יפגע בסיכויי הפירעון.

<דידי לחמן-מסר: כך שנוסחת האיזון הזאת, אני צריכה שהיא תאושר אולי לכל פלטפורמה בנפרד.

<ברוך לוברט: אנחנו מסכימים למה שנאמר, אבל בסופו של דבר הנוסח של הסעיף מדבר על אמצעי גבייה סבירים, וכחלק מההוראות שהמפקח יוציא על אמצעי גבייה סבירים, ההנחה היא שהוא יתייחס גם למועדי הפירעון.

<ברוך לוברט: כלומר, אני חושב שזה כבר נמצא בתוך הסעיף ואני לא משוכנע שכדאי להתחיל לכתוב בחקיקה ראשית 90 יום, 120 יום וכו'.

<דידי לחמן-מסר: לא, לא, בוודאי שלא.

<דידי לחמן-מסר: אני מדברת על "אמצעי גבייה סבירים או בהתאם לעקרונות הסדרים עם הלקוח".

<דידי לחמן-מסר: כי מערכת גבייה סבירה היא לא בהכרח גרייס.

<עדי אייל: יש לי הצעה פרקטית.

<עדי אייל: בשורה השלישית, במקום "לא נפרע האשראי במועד" אפשר לומר פשוט "לא נפרע האשראי".

<עדי אייל: ולאחר מכן "המפקח רשאי לתת הוראות לעניין אמצעי הגבייה ועיתוי הגבייה".

<יואב גפני: הוראת הסעיף אומרת "בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי יפעל לגביית החזר האשראי מעת הלווה במועד שנקבע לפירעונו".

<יואב גפני: מה זה אומר?

<יואב גפני: זה אומר שהוא יפעל במועד שנקבע לפירעון, זאת אומרת שאם אין תשלום אז צריך לפעול.

<יואב גפני: האם זה אומר שצריך עכשיו לגבות?

<יואב גפני: אני לא יודע.

<יואב גפני: זה אומר שצריך לפעול.

<יואב גפני: והאמצעים שצריכים להפעיל הם אמצעים סבירים.

<יואב גפני: עכשיו, לומר מלכתחילה בחקיקה ראשית שבמועד שבו זה לא נפרע או כבר עכשיו להניח שלא תהיה את הדרישה המינימלית הבסיסית הזאת - - -

רחל עזריה: זה לא מה שההצעה אומרת.

<יואב גפני: ההצעה אומרת: בואו נרכך את עניין המועדים, נקבע אותם, בואו נראה את העניין של ה-לפעול - - -

רחל עזריה: שנייה, מה שאתה עושה עכשיו זה פרשנות על הדיון בתוך הוועדה.

רחל עזריה: אם הטקסט היה כתוב באופן אחר זה לא היה עולה.

רחל עזריה: אף אחד לא אומר שזה לא יקרה במועד, אבל אומרים, מכיוון שזו חקיקה ראשית, שיש לכתוב את זה בדרך כזאת שלא יצא שהפלטפורמות עוברות על החוק.

רחל עזריה: אני מבינה מה שאתה אומר, שכאילו יוצא עכשיו מהדיון הזה שלא צריך לפרוע בזמן.

רחל עזריה: אבל בוודאי שצריך לפרוע בזמן ובוודאי שצריך להפעיל...

רחל עזריה: הרי יש את הלווה והמלווה, ואנחנו אחראים לשני הצדדים.

רחל עזריה: אז אם אתה רוצה, נבהיר שבוודאי שכן.

רחל עזריה: אבל אנחנו לא רוצים שהפלטפורמות יהפכו להיות עברייניות.

<יואב גפני: אבל אם הפלטפורמות, מרגע שאין פירעון במועד שלו, לא עושות דבר, אז הן פועלות בניגוד - - -

רחל עזריה: אז בואו נחפש את הנוסח.

<דידי לחמן-מסר: "דרישה וגבייה".

<יואב גפני: אני סבור שהנוסח מתאים, הוא לא נוסח דווקני במיוחד, הוא בסך הכול אומר שבעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי יפעל לגביית החזר האשראי מעת הלווה במועד שנקבע לפירעונו.

<יואב גפני: אנחנו לא פרטנו כאן לפרוטות מה זה "יפעל", אבל אין ספק שמרגע שהחוב לא נפרע הוא צריך להתחיל לפעול.

<עדי אייל: חד-משמעית.

<עדי אייל: ולכן המשפט הראשון מנוסח לפי דעתי היטב ואין בעיה איתו.

<עדי אייל: כלומר, זה מובן מאליו שחייבים לפעול מיד.

<עדי אייל: השאלה היחידה היא מתי להפעיל הליכי גבייה, כאשר "גבייה" מפורשת בדרך כלל כפעולות משפטיות, בעוד שאנחנו מעדיפים לא ללחוץ על הלווה מיד.

<יואב גפני: אנחנו לא פורטים פה לפרוטות את המשמעות.

<יואב גפני: ..

<יואב גפני: עדי אומר "לא נפרע אשראי במועד, ינקוט בעל הרישיון אמצעי גבייה סבירים".

<יואב גפני: מה הקושי לכאורה בהוראה הזאת?

<יואב גפני: הקושי הוא "במועד".

<יואב גפני: עכשיו, מה זה "ינקוט"?

<יואב גפני: אנחנו לא פורטים פה לפרוטות מה זה אומר.

<יואב גפני: האם זה אומר למשל לעשות קודם כול בדיקה ראשונית האם יש פה עניין טכני או לא?

<יואב גפני: הרי אין ספק שהחובה שלו לבדוק את זה.

<יואב גפני: אבל האם אמרנו כאן שאתה עכשיו מפעיל את רשות האכיפה והגבייה באותו רגע?

<יואב גפני: לא, זאת לא הדרישה פה.

<יואב גפני: הדרישה היא דרישה לפעול, ולא לשווא כתוב "אמצעי גבייה סבירים לפי דין".

<יואב גפני: זאת אומרת, יש שלבים - - -

<דידי לחמן-מסר: אני לא מבינה, כולנו הרי מסכימים, אז בואו נחשוב אם יש עוד מילה.

<דידי לחמן-מסר: הרי כולנו מסכימים שצריכים לדרוש שהחוב ייפרע במועדו.

<דידי לחמן-מסר: אלא ש"אמצעי גבייה", בניסוח הצר שלהם...

<דידי לחמן-מסר: אני בסך הכול רוצה להגיד "דרישה ואמצעי גבייה", כי הביטוי "אמצעי גבייה" הוא חד-משמעי.

<ברוך לוברט: אז ההצעה היא "אמצעי דרישה וגבייה סבירים"?

<דידי לחמן-מסר: כן, איזושהי מילה שתאפשר לי איזשהו שפיל.

רחל עזריה: חבר הכנסת גואטה.

יגאל גואטה: יש איזושהי הגדרה או נורמה מה זה "סבירים" באיזשהו מקום?

<עדי אייל: המפקחת תקבע.

יגאל גואטה: אין דבר כזה כבר קבוע באיזה מקום?

<קריאה: לא.

רחל עזריה: לירון, בבקשה.

<לירון מאוטנר לוגסי: אין לנו בעיה להכניס את המילה "דרישה".

<לירון מאוטנר לוגסי: אני חושבת שהמונח "סביר" אומר שזה לא יהיה סביר, למשל, להתחיל באמצעי גבייה יום אחרי שיש עיקול.

<לירון מאוטנר לוגסי: אבל אני חושבת שזה בסדר.

<עדי אייל: "אמצעי דרישה וגבייה" יעשה לכולנו, ואז המפקחת תבדוק שאנחנו עושים הכול כמו שצריך, אין עם זה שום בעיה.

רחל עזריה: ואז אם אתה מחליט לעכב בכמה זמן, זה לא הופך אותך לעבריין.

<עדי אייל: נכון.

<עדי אייל: ואם המפקחת חושבת שעיכבתי יותר מדי אז היא תגיד לי, שזה גם בסדר.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: גברתי, בבקשה.

<ורדה לוסטהויז: אני ורדה לוסטהויז, מ"טריא P2P".

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה לבקש להוסיף משהו בחוק.

<ורדה לוסטהויז: אם יש גופים שמשקיעים בפלטפורמה, כמו למשל בנקים או תאגידים מוסדיים אחרים, שחייבים בחובות גילוי ללקוח מכוח חוקים אחרים, אני מבקשת שהם יהיו פטורים מזה.

<ורדה לוסטהויז: אני אסביר.

<ורדה לוסטהויז: היום אם בנק או חברת כרטיס אשראי רוצה להשקיע בפלטפורמה כמלווה, אז בגלל שזאת הלוואה הם חייבים בכללי גילוי נאות שמוטלים עליהם במקרים רגילים.

<ורדה לוסטהויז: כל הלוואה שחברת כרטיס אשראי או בנק נותנים, חייבת בכללי גילוי נאות שהנגיד קובע את תוכנם.

<ורדה לוסטהויז: עכשיו, אם היא משקיע בפלטפורמה.

<ורדה לוסטהויז: ..

<ורדה לוסטהויז: חלק מהגופים אמרו לנו שהם לא יודעים מה לעשות, משום שמצד אחד זאת הלוואה והם מחויבים בכללי גילוי נאות, אלא שהם לא ממש יכולים לעמוד בחובות האלה, גם כי זה אנונימי וגם כי אי אפשר שגם הפלטפורמה תגלה גילויים שונים וגם הבנקים יגלו גילויים שונים.

<ורדה לוסטהויז: אז אני הצעתי שאחרי סעיף 50ו יתווסף הסעיף...

<ורדה לוסטהויז: האמת שלא שלחתי ניסוח מדויק.

<ורדה לוסטהויז: אני די הבנתי שכל הגופים, לרבות בנק ישראל, מסכימים להצעה שלי, אבל אני לא ניסחתי את זה.

<ורדה לוסטהויז: אבל אני אשמח אם זה יתקבל.

<ורדה לוסטהויז: אני מבקשת להעיר הערה נוספת, לגבי ה-MOU שהוזכר.

<ורדה לוסטהויז: אני רוצה להזכיר שסוכם בוועדה שתהיה הוראת חוק ספציפית שכל חצי שנה יובא הדיווח לאחת מוועדות הכנסות בעניין של פעילות הפלטפורמות וכל זה.

<דידי לחמן-מסר: אנחנו חוזרים לתחילת החוק?

<דידי לחמן-מסר: לכל ההערות שהערנו לכל הסעיפים בדרך?

יגאל גואטה: אם יש איזו הערה מהותית וחשובה אז למה לא, מה הבעיה?

רחל עזריה: בנק ישראל, רוצים להתייחס?

<רונן נסים: אני רונן נסים, בנק ישראל.

<רונן נסים: בעניין הגילוי הנאות, במצב שבו תאגיד בנקאי בוחר להשקיע באמצעות הפלטפורמה, אנחנו מציעים תיקון לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) אשר יחריג במקרה כזה את אותו לווה מהגדרת "לקוח של התאגיד הבנקאי", ובכלל זאת גם לעניין הנושא של חובות גילוי נאות שחלות על התאגיד הבנקאי במקרה כזה.

<ורדה לוסטהויז: רונן, זה אומר שאתם מסכימים?

<רונן נסים: כן, והטכניקה היא חוק הבנקאות (שירות ללקוח).

<ורדה לוסטהויז: תודה.

<רונן נסים: זה רק לגבי תאגידים בנקאיים כהגדרתם בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), שזה כולל גם סולקים, וזה רק לעניין השירות הספציפי שניתן באמצעות הפלטפורמה.

רחל עזריה: בסדר גמור.

רחל עזריה: אדוני, בבקשה.

<עופר שפירא: אני עורך דין עופר שפירא, בא כוח "גמא ניהול וסליקה".

<עופר שפירא: אני מבקש לדבר על סעיף 8, התניית שירות בשירות.

<עופר שפירא: קודם כול אנחנו רוצים לברך על המאמצים של הרגולטור, המפקח עלינו, הממונה על שוק ההון, על קידום התחרות בתחום הפיננסים.

<עופר שפירא: בסוגיה של התניית שירות בשירות, לפי החוק החדש, סעיף 44, יש כיום נחיתות חמורה לנותני שירותים פיננסיים, באופן שמקשה עליהם בתחרות מול הבנקים וחברות הביטוח.

<עופר שפירא: הקושי הזה מונע מהם את המהות של החוק, שהיא ניסיון להגדלת התחרות והוזלת המחירים.

<עופר שפירא: אני חושב שזאת הנחה מוסמכת שהתנאים של כל השחקנים בשוק צריכים להיות שווים ולא יכול להיות שלבנקים וחברות הביטוח תהיה עדיפות על פני יתר השחקנים.

<עופר שפירא: הנושא זה של התניית שירות בשירות כבר מוסדר לגבי הבנקים וחברות הביטוח מזה זמן.

<עופר שפירא: לגבי שני הגופים האלה, החקיקה הרלוונטית לגביהם מאפשרת התניית שירות בשירות, אלא אומרת שהשירות בשירות צריך להיות, ואני מצטט: "בקשר עסקי סביר".

<עופר שפירא: זה גם מופיע בסעיף 7(1) לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) וגם בסעיף 57 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ביטוח).

<עופר שפירא: כלומר, הבנקים וחברות הביטוח יכולים להתנות בין שירות לשירות, בכפוף לכך שיש קשר עסקי סביר.

<עופר שפירא: אלא שהחוק לא מגדיר מהו קשר עסקי סביר, ולמעשה אותם גופים, ולאחר מכן בית המשפט, הם הפרשנים של המונח הזה "קשר עסקי סביר".

<עופר שפירא: אותם חוקים לגבי הבנקים וחברות הביטוח מאפשרים להם אופציה נוספת:

<עופר שפירא: לפנות לאותו רגולטור שלהם ולבקש ממנו פרה-רולינג לגבי מהו קשר עסקי סביר לגבי מדיניות שאותו בנק, אותה חברת ביטוח נוקטים.

<עופר שפירא: בפועל, הבנקים וחברות הביטוח, באופן יום-יומי, מתנות בין שירות לשירות כאשר הן סוברות שיש קשר עסקי סביר ביניהם.

<עופר שפירא: לעומת זאת, בחוק שלנו, חוק שירותים פיננסיים (נתוני שירות מוסדרים), בסעיף 44, לפי לשונו היום אין כל אפשרות להתנות בין שירות לשירות.

<עופר שפירא: וכך נוצרת נחיתות משמעותית בין נותני השירותים הפיננסיים לבין הבנקים וחברות הביטוח, שמתחרים על אותם לקוחות ממש, להציע את אותם מוצרי אשראי.

<עופר שפירא: עכשיו, צריך להבין שהקשירה הזאת היא ממש בסיס במתן השירותים, כי למשל, אם אתה רוצה לפעמים להציע מחיר נוח יותר, אתה צריך לקשור ולהציע שני מוצרים ביחד, בתמורה למחיר יותר זול.

<עופר שפירא: וזה בדיוק מה שהבנקים, חברות האשראי וחברות הביטוח עושות.

<עופר שפירא: עכשיו, הצעת החוק, בסעיף 8, מבקשת לתקן את הסוגיה הזאת ולהקטין במקצת את הפער בין נותני שירותים פיננסיים לבין הבנקים וחברות הביטוח; היא מאפשרת להתנות בין שירות לשירות, אך מציעה להכפיף כל זאת לאישור הרגולטור, בפנייה מראש לרגולטור.

<עופר שפירא: אלא שלטעמנו עדיין קיימת הפליה ואנחנו עדיין סוברים שצריך להתאים את הוראות החוק, כאשר הן יהיו זהות, בין הבנקים וחברות הביטוח לבין נותני שירותים פיננסיים.

<עופר שפירא: אנחנו לא חושבים שצריך להבדיל ביניהם.

<עופר שפירא: לטעמנו צריך לאפשר, כמו לבנקים ולחברות הביטוח, לקשור, אם יש, קשר עסקי סביר בין מוצר למוצר.

<עופר שפירא: אנחנו גם מבקשים אפשרות של פרה-רולינג לממונה על שוק ההון, כמו שאפשרי לבנקים וחברות הביטוח.

<עופר שפירא: לכל הפחות אנחנו מבקשים שיהיה אפשר לקשור במקרה של קשר עסקי סביר, אבל תתאפשר פנייה לממונה ודיווח לממונה ברגע שנותן שירות פיננסי אכן עושה זאת.

<עופר שפירא: וכך תישמר יכולת הפיקוח של הממונה על אותם נותני שירותים פיננסיים בסוגיות כאלה.

רחל עזריה: יש התייחסות?

<ברוך לוברט: אני מזכיר שהסעיף במקור קובע שהמפקח צריך לאשר, ומה שאנחנו מציעים זה שיהיה דיווח למפקח ויהיה אישור על דרך של התנגדות.

<ברוך לוברט: זאת אומרת שככל שהמפקח לא הודיע על ההתנגדות תוך 90 ימים אז הגוף יהיה רשאי לפעול בהתאם להודעה שלו.

<דידי לחמן-מסר: אבל זה לא חל על הבנקים.

<דידי לחמן-מסר: זה חל על כולם חוץ מאשר על הבנקים.

<עופר שפירא: זה כבר שיפור, אנחנו מתקרבים לבנקים.

<דידי לחמן-מסר: סעיף 7 לחוק הבנקאות (שירות ללקוח) הוא לא סעיף שמבקש מהבנקים לדווח והוא לא סעיף ש...

<דידי לחמן-מסר: אנחנו נגיע לטבלה הזאת, אבל באופן כללי יש הבדל גדול בין הרגולציה שתהיה בחוק הזה, לרבות בנושא התניית שירות בשירות, לבין הרגולציה שקיימת במערכת הבנקאית.

רחל עזריה: טוב, יש פה פילפילון בחדר, אנחנו נשמור אותו להמשך, בואו נסיים את כל השאר.

רחל עזריה: יש עוד הערות?

<עופר שפירא: אני רק רוצה להשיב לעורך דין לוברט.

<עופר שפירא: אני חושב שההצעה של הממונה בהחלט מקרבת אותנו לשוויון הזה.

רחל עזריה: התייחסויות נוספות?

רחל עזריה: ורד, בבקשה.

<ורד קירו-זילברמן: אני רוצה לעבור על שורה של שינויים, שמוסכמים, אני מניחה, על הייעוץ המשפטי של הוועדה ועל הממשלה, שנעשו בעקבות הערות של הגורמים ובעקבות ישיבות פנימיות.

<ורד קירו-זילברמן: יש גם דברים שהייעוץ המשפטי של הוועדה מבקש, ואם לא תהיה הסכמה נפנה לוועדה שתחליט.

<ורד קירו-זילברמן: אני מפנה לסעיף 4, להגדרה של "היקף פעילות נרחב" – אנחנו מבקשים להוסיף "שקבע השר, באישור ועדת הכספים של הכנסת".

<ורד קירו-זילברמן: במערכת חברתית לתיווך באשראי, הבנו שמתגבש נוסח שהממשלה העבירה לנו - - -

<דידי לחמן-מסר: הממשלה עוד לא הסכימה - - -

<ורד קירו-זילברמן: רגע, דידי, אני מדברת על הממשלה.

<ורד קירו-זילברמן: דובר על העלאת הסכום ל-300,000 שקלים חדשים או סכום אחר שקבע השר.

<ורד קירו-זילברמן: אנחנו רוצים להוסיף "באישור של ועדת הכספים של הכנסת" ככל שייקבע סכום גבוה יותר, כאשר יש פה גם השלכות לעניין התקנות של חוק ניירות ערך.

<ורד קירו-זילברמן: ואם ברוך רוצה, אז אפשר להקריא את הנוסח המוסכם לעניין חלוקת הסכומים מעל לסכום של 100,000 שקלים.

<ברוך לוברט: אני אשלים את הסעיף של מערכת חברתית לתיווך באשראי:

<ברוך לוברט: מערכת לתיווך באשראי הפועלת רק לעניין עסקאות למתן אשראי שאינן נושאות ריבית ואשר סכום האשראי הניתן באמצעותה ללווה מסוים אינו עולה על – פה השינוי הוא מ-100,000 ל-300,000 – 300,000 שקלים חדשים בשנה, או סכום אחר שקבע השר, בהתייעצות עם שר המשפטים ובאישור ועדת הכספים של הכנסת, ובלבד שסך האשראי כאמור שמקורו במלווה בודד אינו עולה על 100,000 שקלים חדשים או סכום אחר שעליו הורה המפקח; לעניין זה, "ריבית" – כל תמורה הניתנת בקשר עם אשראי שיש בה משום תוספת לקרן וכו'.

<ברוך לוברט: התוספת שחשובה לפרוטוקול היא: ובלבד שסך האשראי כאמור שמקורו במלווה בודד אינו עולה על 100,000 שקלים חדשים או סכום אחר שעליו הורה המפקח.

<דידי לחמן-מסר: 300,000.

<דידי לחמן-מסר: במקום 100, 300.

<ברוך לוברט: כן, במקום 100,000 שקלים, 300,000 שקלים, ובתוך ה-300,000 זה 100,000 שקלים או סכום אחר שהורה המפקח.

<לירון מאוטנר לוגסי: לא הבנתי למה הוספתם את הוועדה.

חיים ילין: כי זה תקנות.

חיים ילין: ברגע שהחוק עובר, נגיד עם ה-300,000, כמו שכתוב פה, ובהתאמה רוצים פתאום להגדיל אותו ל-350...

חיים ילין: כבר היינו בחוקים שעדיין אנחנו בשקל ישן ואף אחד לא עשה את ההתאמות.

חיים ילין: אז שתהיה לשר האוצר, באישור ועדת הכספים, אפשרות לאשר את ההגדלה של הסכום.

<דידי לחמן-מסר: לא צריך את.

<דידי לחמן-מסר: .. שר האוצר - - -

חיים ילין: אל תחשבי על היום, תחשבי על עוד 20 שנה, כש-300,000 לא יהיה שווה כלום.

<דידי לחמן-מסר: לא, אני רוצה להגיד משהו עקרוני לגבי הוועדה בסעיף הזה.

<דידי לחמן-מסר: אנחנו בעיקרון תמיד שמחים לאישור הוועדה, אבל אני רוצה להגיד משהו: פה התקרה של ניירות ערך היא מיליון; המערכת החברתית לקחה לעצמה מגבלה של הרבה מתחת למיליון – 300,000 שקל.

<דידי לחמן-מסר: אבל במידה שנגדל בהיקף התרומות שלנו ובהיקף ההשקעות שלנו, והשר, בהתייעצות עם המפקח ושר המשפטים, יסכימו שניתן להעלות מ-300 ל-350, 400 או 500...

<דידי לחמן-מסר: עד מיליון אני לא רואה את הצורך באישור ועדה.

חיים ילין: - - - זה תמיד בוועדה.

<דידי לחמן-מסר: רגע, אני רוצה להסביר - - -

<ורד קירו-זילברמן: אבל דידי, הם גם יכולים להחליט שמעלים מעל למיליון.

<דידי לחמן-מסר: לא, הם לא יכולים, בגלל שהגדרת "לווה" - - -

רחל עזריה: רגע, שנייה, בואו נשמע עד הסוף ונבין.

רחל עזריה: הדינמיקה עד עכשיו לא הייתה שהפלטפורמה של הסוכנות לא רוצה שיתוף פעולה עם הכנסת, אלא להפך.

רחל עזריה: אז בואו נבין מה העניין עכשיו, בואו נשמע עד הסוף.

<דידי לחמן-מסר: אני רואה את הדברים כעבודה.

<דידי לחמן-מסר: השאלה היא מתי זה רגולציה ומתי זה עבודה.

<דידי לחמן-מסר: בהחלט יכול להיות שאנחנו נהיה היחידים וגם בהחלט יכול להיות שיהיו עוד כמונו.

<דידי לחמן-מסר: כאשר השר ישתכנע שהוא ירצה להגדיל עד תקרה של מיליון, מה המשמעות של הדרישה לאישור הוועדה בנסיבות האלה על מערכת להלוואות חברתיות ללא ריבית?

<דידי לחמן-מסר: על מה אנחנו רוצים להגן – זו תמיד הגישה שלי בשאלה למה אנחנו רוצים את אישור הוועדה.

<דידי לחמן-מסר: אז מאחר שכבר הסכמתם שעד מיליון שקל פלטפורמה יכולה להלוות לעסק, וליחיד היא יכולה להלוות הרבה מעל מיליון שקל, אז תאורטית לא ברור לי על מי הדרישה לאישור הוועדה רוצה להגן.

<דידי לחמן-מסר: כי אנחנו נותנים הלוואות ללא ריבית, זאת אומרת, אנחנו בעצם מזדנבים אחרי הפלטפורמות העסקיות, שלא נתונות לפיקוחכם בכלל.

רחל עזריה: חברי הכנסת, אתם רוצים להתייחס?

חיים ילין: זה בסדר, דידי, אני יכול להסכים איתך, אבל תראי מאיפה התחלנו.

חיים ילין: התחלנו מזה שהיה 100,000 שקל, עכשיו את רוצה 300,000 שקל - - -

<ורד קירו-זילברמן: נכון, וגם את אישור הוועדה.

<ורד קירו-זילברמן: יש לה עוד דברים שהיא רוצה להגיד.

חיים ילין: שנייה, זה בסדר.

חיים ילין: תקשיבי, אני כראש מועצה מכיר את זה, זה שיטת הזחילה, זה דבר ידוע מאוד, זה מצוין.

חיים ילין: אני אומר זה בסדר, בשביל לא להגביל אותך, גם לא למיליון אם יהיה צורך, אז חייבים את שר האוצר וגם את ועדת הכספים.

חיים ילין: בסוף, תקשיבי, יש לנו תפקיד.

חיים ילין: אנחנו לא נהיה פה מחר, אבל לוועדה יש תפקיד - - -

<דידי לחמן-מסר: מה התפקיד?

חיים ילין: לפקח ולראות לא רק כל חצי שנה, אלא גם לבקר ולראות אם הדברים באישור - - -

רחל עזריה: אני רוצה לומר משהו - - -

חיים ילין: אל תיקחי את זה - - -

<דידי לחמן-מסר: אני לא לוקחת את זה קשה, לא אכפת לי.

חיים ילין: - - - כי בסוף, מי שמחוקק גם רוצה לדעת אם הוא בסדר או לא.

חיים ילין: לא מבחינת הציונים של הציבור, אלא מבחינת היום-יום.

רחל עזריה: אני רוצה לומר משהו לחברי הכנסת.

רחל עזריה: תשמעו, אנחנו - - -

יגאל גואטה: איפה יכולה להיות בעיה בלהגדיל את הסכום, אני עוד לא הבנתי.

רחל עזריה: ולכן אומרת דידי שלא בטוח שזה צריך לעבור אישור של ועדת הכספים.

יגאל גואטה: אני חושב שהיא צודקת.

יגאל גואטה: אלא אם כן יש דברים מסוכנים שאנחנו לא יודעים אותם.

רחל עזריה: שנייה.

רחל עזריה: חבר הכנסת ילין, אני מנסה להיזכר מה זה היה.

רחל עזריה: נדמה לי שהיה דיון שהיה צריך לאשר וכולנו באנו לדיון בוועדת כספים, ואז, אחרי שאישרנו, אמרנו "למה בכלל דנו בזה?".

רחל עזריה: אז אמרו לנו: כי לפני שלושה חודשים, כשאישרתם את החוק, דרשתם שזה יגיע לוועדת כספים.

חיים ילין: ואז מה קרה?

<דידי לחמן-מסר: זה לוקח זמן.

חיים ילין: שיהיה רק הזמן, תאמיני לי, שמעתי את זה.

חיים ילין: באים היום שר החקלאות, אני כבר שומע את כל השרים, רוצים לעקוף את הוועדות בכנסת.

חיים ילין: למה הם אומרים את זה?

רחל עזריה: אבל זה לא המצב, חבר הכנסת ילין - - -

<דידי לחמן-מסר: תלוי על מה - - -

רחל עזריה: דידי, סליחה, את לא מכבדת את הוועדה.

רחל עזריה: אני חושבת שאת מערכת היחסים ואת ה-MOU צריך להביא כל חצי שנה לוועדה, כי אני חושבת שבאמת יש פה נושאים שגם דורשים פיקוח וגם דורשים דיון וחשוב שתהיה עוד עין.

רחל עזריה: אבל לגבי העניין הזה אני חייבת להודות שזה לא קריטי שזה יעבור את ועדת הכספים.

רחל עזריה: אלא אם כן מה שאתה אומר זה השיטה הזוחלת.

רחל עזריה: יש לנו נטייה כחברי כנסת – וזה בסדר, זה חלק מהתפקיד שלנו – לדרוש שיבואו אלינו לדווח ולעדכן.

רחל עזריה: עכשיו, אני חושבת שאנחנו צריכים כל הזמן לשקול את ה... זה סוג של נטל רגולטורי, שכל דבר שרוצים לעשות צריך לבוא אלינו.

רחל עזריה: אז אמנם יש מקומות שבהם זה קריטי, וה-MOU זה דוגמה טובה: יש פה בעצם שני גופים ואנחנו רוצים לוודא שהם מצליחים לעבוד בשיתוף פעולה ושאין כיוון שלא נלקח, ולכן לוועדת כספים יש פה תפקיד מאוד משמעותי.

רחל עזריה: אבל פה אני לא בטוחה, חוץ מעניין הזחילה.

רחל עזריה: אז בואו נדבר רגע על עניין הזחילה.

חיים ילין: יש פה שני צדדים.

חיים ילין: נאמר פה שה-300,000 שקל, כדי להקטין את רמת הסיכון, המקסימום שניתן ליחיד זה 100,000 שקל, נכון?

חיים ילין: ומה יקרה אם עכשיו מעלים ל-400?

<דידי לחמן-מסר: זה נשאר 100,000.

חיים ילין: זאת אומרת שלפי התפיסה הזאת עדיף לי להעלות את הסכום, כי אז רמת הפיזור היא יותר גדולה ואז רמת הסיכון היא יותר נמוכה, נכון?

חיים ילין: אז בואי, דידי, עזבי - - -

<דידי לחמן-מסר: אבל יש לי - - -

חיים ילין: אני רק מסתכל על ההיגיון של הצד השני של מה שאת מבקשת.

חיים ילין: זה בדיוק הדיון שצריך להיות בוועדת הכספים – אם את מעלה, מה היחס שיש בשביל להקטין את הסיכון.

חיים ילין: אם את חושבת שרק שר צריך לעבור על זה, בבקשה.

<דידי לחמן-מסר: אדוני, סליחה, אם היית הולך לפלטפורמה עסקית, ששם גובים מהחייב ריבית והיא לא מוגבלת בכלל בסכום שהיא רשאית להלוות, אז למה כאשר ההלוואה היא ללא ריבית ואני רוצה להגדיל את הפיזור כדי להקטין את הסיכון ואני מוגבלת ל-100 – למה כאן אתה חושב שההליך הרגולטורי - - -

חיים ילין: כי אז היית צריכה לבוא ולהגיד שעד מיליון שקל אין שום מגבלה, שזה בסדר גמור ועל זה היית צריכה ללכת בחוק.

חיים ילין: אבל ברגע שקבעת את ה-300,000 זה אחד לשלוש במקום אחד לעשר.

<דידי לחמן-מסר: אני רוצה להסביר, אדוני.

<דידי לחמן-מסר: אני ביקשתי את המגבלה של 300 כי הלוואות ללא ריבית.

<דידי לחמן-מסר: ..

<דידי לחמן-מסר: דרך אגב, הייתה כאן האגודה להלוואות ללא ריבית והיא לא מוגבלת בשום חוק.

<דידי לחמן-מסר: אנחנו ביקשנו את ההלוואה כדי לקבוע מה המאפיינים של מערכת חברתית להלוואות ללא ריבית.

<דידי לחמן-מסר: יכולנו גם להגיד חצי מיליון, אבל לא אמרנו, כי זאת התחזית שלנו.

<דידי לחמן-מסר: אבל אם אתם רוצים, אז בבקשה, בואו נכתוב בחצי מיליון.

<דידי לחמן-מסר: לגבי מה שגברתי אמרה על הנטל הרגולטורי, אני רוצה לספר לכם סיפור מימיי כדינוזאור.

<דידי לחמן-מסר: הממשלה צריכה לאשר את כל ההחלטות של חברה ממשלתית; כל החלטה של חברה ממשלתית צריכה אישור ממשלה.

<דידי לחמן-מסר: יום אחד נדרשה הממשלה לאשר מיזוג של חברת "חרסה".

<דידי לחמן-מסר: אז הממשלה יושבת במליאת הממשלה ביום ראשון ואומרת "למה אנחנו פה בכלל?".

<דידי לחמן-מסר: כי כתוב בחוק שהם צריכים לאשר.

<דידי לחמן-מסר: אז אני יודעת שגברתי היועצת המשפטית של הוועדה מאוד חרדה לסמכויות הוועדות של הכנסת, אבל אני חושבת שצריך להיות איזון.

<דידי לחמן-מסר: אתם לא רוצים להיות עם אלף החלטות, כי אחרת רמת ההתעניינות והעיסוק בהחלטות החשובות, כגון ה-MOU, פוחתת.

<דידי לחמן-מסר: מה עוד שאני עומדת בתור, כי אם אני אגיש - - -

<ורד קירו-זילברמן: למה את מחליטה מה חשוב ומה לא, דידי.

<דידי לחמן-מסר: סליחה, אני רק מציעה לוועדה.

<ורד קירו-זילברמן: מה, זה חשוב וזה לא חשוב?

<דידי לחמן-מסר: גברתי, אני הסברתי למה זה לא חשוב - - -

רחל עזריה: רגע, שנייה, אנחנו נדבר לפי סדר דוברים.

<ורד קירו-זילברמן: דידי, פה את רוצה להוריד את ועדת הכספים, שם את לא רוצה שזה יהיה השר אלא המפקח – וגם הלכו לקראתך.

<ורד קירו-זילברמן: אז בואי בכלל נוריד את כל הנטל הרגולטורי.

<ורד קירו-זילברמן: הצעת החוק הזאת היא נדבך בהצעת חוק מאוד רחבה שבה הכנסת נאלצה לעמוד על הרגליים האחוריות כדי לשמור על הפיקוח הפרלמנטרי בכל מיני מקומות, שאת יכולה לחשוב שהם חשובים או לא חשובים.

<ורד קירו-זילברמן: ועדת הכספים, הצוות של ועדת הכספים, כולל גפני, עומדים על דעתם שהדבר הזה ייכנס, הם רואים בזה חשיבות עליונה - - -

<דידי לחמן-מסר: הם לא ראו את זה.

<ורד קירו-זילברמן: זה מה שהתבקשתי למסור וזה מה שאני אומרת.

<ורד קירו-זילברמן: דעתך היא דעתך; אני מייצגת את הייעוץ המשפטי, וזו עמדת הייעוץ המשפטי.

רחל עזריה: אנחנו נשאיר את זה ל...

רחל עזריה: הרשות להבנת הון, בבקשה.

<תמר ולדמן: אני תמר ולדמן, העוזרת ליועצת המשפטית ברשות לאיסור הלבנת הון.

<תמר ולדמן: רציתי להגיד לפרוטוקול שמבחינתנו הנושא של הפלטפורמות החברתיות הוא בסיכון גבוה מאוד להלבנת הון ובכלל כל העניין של פלטפורמה כמתווכת באשראי, יש פה סיכון גבוה להלבנת הון, כי בעצם יש פה חשש של העברת כספים מגוף א' לגוף ב', מהמלווה ללווה, כאשר כשהכספים נכנסים לחשבון הבנק של הלווה הם נכנסים מהפלטפורמה ולא מהמלווה, ולכן אותו גוף שמקבל את הכספים לא יודע מאיפה הם הגיעו.

<תמר ולדמן: בגלל זה אנחנו ביקשנו את דרישת האנונימיות, וככל שדרישת האנונימיות לא מתקיימת בהקשר של הפלטפורמות החברתיות, יש פה מבחינתנו סיכון מוגבר.

<תמר ולדמן: אנחנו הבנו את החשיבות של החריג לדרישת אנונימיות בהקשר הזה, אבל בכל זאת היה חשוב לנו להבהיר שמדובר פה מבחינתנו בסיכון מוגבר וככל שהסכום עולה כך גם הסיכון גובר.

<תמר ולדמן: בגלל זה גם ביקשנו את הדרישה לפיצול הכספים – כדי לנסות להתמודד באיזשהו אופן עם הסיכון, ובגלל זה גם ביקשנו שהנושא של הסכומים יהיה בהתייעצות גם עם שרת המשפטים, שהיא השרה שאמונה על הרשות לאיסור הלבנת הון.

רחל עזריה: בסדר.

רחל עזריה: ורד, תמשיכי בבקשה.

<ורד קירו-זילברמן: אני אמשיך להקריא את ההערות המוסכמות.

<ורד קירו-זילברמן: אני עדיין בסעיף 4 - - -

רחל עזריה: אז את הנקודה של דידי אנחנו עוד צריכים - - -

<ורד קירו-זילברמן: אני אמרתי את עמדתנו.

יגאל גואטה: זה נשאר פתוח כרגע?

רחל עזריה: אולי שחבר הכנסת גפני - - -

<דידי לחמן-מסר: גברתי, אני מציעה שעורכת דין קירו ואנוכי נדבר שוב עם ועדת כספים ונשאל אותם.

<דידי לחמן-מסר: אם הם עומדים על כך - - -

רחל עזריה: בסדר, אנחנו נעשה את הבדיקה.

<ורד קירו-זילברמן: אני ממשיכה.

<ורד קירו-זילברמן: 25כב(ב), "בבואו להחליט בבקשה למתן רישיון מורחב יביא המפקח בחשבון, בין השאר" – אני מבינה שסוכם שיוכנס "תכנית הפעולה של מבקש הרישיון ושיקולים שבטובת הציבור", נכון?

<דובר: "תכנית העבודה".

<ורד קירו-זילברמן: "תכנית העבודה", אוקיי.

<ורד קירו-זילברמן: אני עוברת לסעיף 6, אני אגיד מה שהיה אצלי ואז תוסיפו, ברוך, בסדר?

<לירון מאוטנר לוגסי: ורד, אני חושבת שראוי שיהיה נוסח לפני שמעירים - - -

<ורד קירו-זילברמן: לא יכול היה להיות נוסח, כי לא קיבלתי אישור סופי ממשרד האוצר עד היום.

<ורד קירו-זילברמן: אבל בהחלט מקובל ואפשרי שאין נוסח כשלא מגיעים להסדר, ולכן אנחנו מסבירים; אנחנו עוברים אחד-אחד ופותחים לדיון, וגם, הוועדה יכולה לאשר עקרונית ולהסמיך את היועצים המשפטיים לנסח דברים.

<ורד קירו-זילברמן: הנוסח לא קדוש וחצוב בסלע.

<ורד קירו-זילברמן: היות שלא קיבלתי התייחסות, לא יכולתי לפרסם שום דבר עד לרגע זה.

<לירון מאוטנר לוגסי: אני מבינה.

<לירון מאוטנר לוגסי: פשוט לא הבנתי למה להקריא את זה כשאין נוסח.

רחל עזריה: השאלה אם אפשר לצלם את זה עכשיו?

<ורד קירו-זילברמן: לא יודעת, זה עוד לא שלם וגמור, יש עוד דברים שמשרד האוצר צריכים להעביר.

<ורד קירו-זילברמן: יכול להיות שלקראת ההצבעה אנחנו נפרסם נוסח עם כל ההערות שיתקבלו.

רחל עזריה: לא, אנחנו לא נחזור לעוד דיון.

<ורד קירו-זילברמן: לא יכולנו לשים נוסח.

רחל עזריה: עזבו, אני לא מדברת אחורה, אני מדברת קדימה.

רחל עזריה: השאלה אם אפשר לצלם עכשיו עותקים לכולם.

<ורד קירו-זילברמן: אבל אני לא יודעת מה לצלם, כי מה שיש אצלי הוא לא שלם.

יגאל גואטה: רגע, לקראת הישיבה ב-11:00 זה יכול להיות מוכן?

חיים ילין: החיפזון מהשטן.

רחל עזריה: לא, אפשר לקראת הישיבה ב-11:00.

רחל עזריה: רגע, אתם יכולים לשבת עכשיו, לעשות את הפיניש הזה ולהביא לנו?

רחל עזריה: אנחנו נעשה הפסקה ואתם בינתיים תכינו ותביאו לנו נוסח שאפשר לעבוד איתו, כי זה בעיה שאנחנו כאילו רודפים אחרי הסעיפים ולא רואים אותם בעיניים והכול רק בעל-פה.

רחל עזריה: זה קשה.

יגאל גואטה: דיברנו על זה גם בישיבות הקודמות, כשפולקמן עוד היה יושב-ראש, על זה שכל אחד יש לנו נוסחים אחרים - - -

רחל עזריה: השאלה אם אתם יכולים לשבת על זה מעכשיו ועד השעה 11:00?

<ברוך לוברט: אפשר.

רחל עזריה: אז תשבו ותכינו.

רחל עזריה: גברתי, בבקשה.

<לבנת פישר: אני לבנת פישר, מאיגוד הבנקים.

רחל עזריה: רגע, תכינו את הנוסח עד 11:00 ובשעה 11:00 הדיון ימשיך באולם נגב.

רחל עזריה: לבנת, בבקשה.

<לבנת פישר: לעניין מועד התחילה, אני מזכירה שוב את נושא צו איסור הלבנת הון.

<לבנת פישר: מכיוון שגם הכנסת יוצאת לפגרה, חייבים שהם יעבירו את הצו, כדי שהבנקים יקבלו את הצו שפוטר אותם מבחינת הפיקוח.

<לבנת פישר: ככל שאין צו שאחראי על הגופים האלו, אנחנו לא נוכל לקבל פטור ולא נוכל להתנהל.

<לבנת פישר: אז ככל שאתם נותנים מועד תחילה לפברואר ועדיין לא יהיה צו שיעבור בכנסת, לא יוכלו לפטור אותנו.

רחל עזריה: אבל זה בסדר, דנו בזה כבר.

<לבנת פישר: אבל אנחנו לא יכולים להיערך - - -

<תמר ולדמן: הצו הוא הצו של רשות שוק ההון, רק רציתי לציין שהוא מאושר על ידי ועדת החוקה.

רחל עזריה: אבל אנחנו אמרנו שאין בעיה מבחינת הלבנת הון - - -

<תמר ולדמן: לא, הצו הוא צו של רשות שוק ההון, כאשר אנחנו ברשות לאיסור הלבנת הון נותנים כמובן את הייעוץ המקצועי.

<תמר ולדמן: רק רציתי לציין שהצו צריך להיות מאושר על ידי ועדת החוקה, חוק ומשפט, והוא כפוף ללוח הזמנים שלהם.

<לבנת פישר: ורק אחרי שהצו הזה יאושר המפקחת תוכל לפטור את המערכת הבנקאית, וזה גם הליך שצריך לעבור, וכנראה זה לא יהיה בחצי השנה הקרובה - - -

רחל עזריה: למה שזה לא יהיה בחצי השנה?

רחל עזריה: מה בדיוק צריך לקרות בוועדת החוקה?

<ברוך לוברט: מאשרים את הצו.

<ברוך לוברט: יש דיון בצו ומאשרים אותו, כמו כל צו לאיסור הלבנת הון.

<ברוך לוברט: אנחנו נכין את הצו כמה שיותר מהר, נגיש לוועדת החוקה - - -

רחל עזריה: זה לא איזה חוק גדול ומשהו מורכב שדורש שלוש קריאות - - -

<לבנת פישר: אבל אם הכנסת עוד מעט יוצאת לפגרה - - -

רחל עזריה: אבל היא חוזרת מיד אחרי החגים.

<לבנת פישר: כן, אבל גם הפיקוח צריך לעבור תהליך, ולכן אנחנו רוצים למצוא את עצמנו - - -

רחל עזריה: אני לא יורדת לסוף דעתך.

רחל עזריה: צריך להעביר את הצו.

רחל עזריה: ברוך, אתם צריכים להכין אותו ולהביא אותו לוועדת החוק, נכון?

רחל עזריה: אתם תכינו אותו עד לתחילת המושב?

<בוריס פבלוב: כן, בוודאי.

רחל עזריה: אפילו לפני?

רחל עזריה: לא יודעת, לא משנה, זה יגיע - - -

חיים ילין: הם חייבים, אחרת כל המדינה כמעט מושבתת בלי הצו הזה.

רחל עזריה: ואז הצו הזה מגיע לוועדת החוקה, ואז... מתי אנחנו חוזרים?

רחל עזריה: באוקטובר?

רחל עזריה: אז יש את נובמבר, דצמבר, ינואר, פברואר.

<לבנת פישר: אני לא יודעת איזה הליך בדיוק זה צריך לעבור מבחינת הפיקוח, אני רק אומרת שב-1 בפברואר - - -

רחל עזריה: אבל כבר הייתה הסכמה שאפשר תוך חצי שנה.

<לבנת פישר: אין בעיה, אני רק אומרת שאם הם אומרים שהם יהיו ערוכים, אין בעיה.

<לבנת פישר: אנחנו רק רוצים לדעת שב-1 בפברואר, כשזה נכנס לתוקף - - -

רחל עזריה: אנחנו כולנו נפעל כדי שכולם יהיו ערוכים.

חיים ילין: אם זה דחוף אז גם בפגרה אפשר לעשות ישיבה.

רחל עזריה: נכון, אין בעיה.

<קריאה: אפשר לדעת מתי נדבר על העניין של כניסת הבנקים לפלטפורמת ה-P2P והרישוי?

יגאל גואטה: עוד לא סיכמנו שהבנקים יהיו שם.

רחל עזריה: רגע, תקשיבו, אני רוצה לומר כמה מילים על סדר היום.

רחל עזריה: יש את העניין של הגופים המוסדיים, אחר כך אנחנו ניתן להם להכין את הנוסח, כדי שנוכל להמשיך את הדיון כמו שצריך, ובשעה 11:00 נתחיל דיון בעניין הבנקים באולם נגב, ואחר כך נמשיך עם כל ענייני הנוסח.

רחל עזריה: לגבי המוסדיים, חבר הכנסת פריג' הציע להגביל את המוסדיים.

רחל עזריה: גם רשות שוק ההון וגם בנק ישראל מציעים אחרת, נכון?

רחל עזריה: אתם רוצים להתייחס לזה?

<יואב גפני: עמדתנו היא שאם מוסדיים ירצו להיכנס, בעיקר אם ירצו להיכנס באמצעות כספי עמיתים, מבחינתנו זה דבר מבורך, מכיוון שזה יגוון את אפשרויות ההשקעה של עמיתים החוסכים לפנסיה.

<יואב גפני: עניין נוסף שבגינו זה מבורך בעינינו הוא האפשרות לתת לפלטפורמות האלה לממש את הפוטנציאל, אם הוא אכן כזה גלום.

<יואב גפני: יש צורך לומר את האמת, זה לא שאנחנו מזהים כעת התנפלות של כסף מוסדי על פלטפורמות מהסוג הזה.

<יואב גפני: הפלטפורמות האלה, בעת הזאת, הן שיעור זניח לחלוטין בעולם ההלוואות - - -

יגאל גואטה: למה שלא יקפצו על זה?

<יואב גפני: באופן עקרוני הם לא צריכים לחכות לפיקוח כדי להצטרף.

<יואב גפני: הפלטפורמות קיימות והם יכולים כבר עכשיו להזרים כסף, ואף על פי כן הדבר לא קורה, לא שנה ולא שנתיים.

<יואב גפני: יש עוד היבט אחד, שהוא היבט ממשלתי כולל.

<יואב גפני: יש עניין שגופים מוסדיים ייכנסו לאשראי צרכני.

<יואב גפני: גם כדי לגוון את עולם המקורות בהקשר הזה וגם כדי לגוון את ההשקעות של העמיתים לפנסיה.

<יואב גפני: הממשלה עשתה מאמץ בתחום הזה.

<יואב גפני: ..

<יואב גפני: אני רק רוצה להדגיש שאנחנו לא מדברים על הרחבה חלילה, אלא על גיוון, ובהקשר הזה זה דבר חיובי בעינינו.

<יואב גפני: כך שאנחנו לא רואים מניעה לכניסה של המוסדיים.

<יואב גפני: עניין אחרון.

<יואב גפני: אם אנחנו נזהה שימוש לרעה של מוסדיים בפלטפורמה, בהיותנו הרגולטורים של שני השחקנים האלה, הרי שאנחנו נתערב.

יגאל גואטה: כמה זמן ייקח לכם לזהות את זה?

יגאל גואטה: מהניסיון שלנו לוקח לנו עשר שנים לזהות כל דבר.

<יואב גפני: חבר הכנסת גואטה, מהר מאוד.

<יואב גפני: ואני אומר לך למה: מכיוון שהנטייה של שחקנים, כאשר שחקנים אחרים מפריעים להם, היא להגיע לרגולטור מיד ולהגיד "תראה מה קורה איתו, הוא משתולל בשוק".

<יואב גפני: ואם נרצה לפעול, נוכל לפעול במהירות.

חיים ילין: יש לי שאלה ל - - -

רחל עזריה: רגע, שנייה, אם הדיון על המוסדיים יהיה ארוך אז בואו נסגור את הישיבה, כדי שיהיה להם זמן לעבוד.

חיים ילין: לא, זה משהו תפיסתי.

חיים ילין: אני אומר לך עכשיו, אם המוסדיים נכנסים אז לא צריך את הציבור.

חיים ילין: כי כמות הכסף שיש – ואנחנו יודעים את זה מצוין.

חיים ילין: .. הרי כבר היינו פה כששוק ההון יצא מהאוצר וראינו את המיליארדים שהם מנהלים.

חיים ילין: כך שלא צריך את הציבור.

חיים ילין: אז אני חושב שיש פה כשל – ואני חושב בקול רם, זה לא שיש לי דעה מוצקה.

חיים ילין: אני רוצה שהציבור ייכנס.

חיים ילין: למה?

חיים ילין: קודם כול בגלל שאני לא רוצה שהם יקנו את הדירה השנייה והשלישית והרביעית.

חיים ילין: כי לדעתי חלק מהמחלה שלנו היא זה שזה האפיק העיקרי שהציבור משקיע בו היום.

חיים ילין: ובפלטפורמה הזאת אני רואה אפשרות שהציבור ישים שם כסף בתשואה שלא נופלת כמעט מהתשואה שמקבלים על שכר דירה.

חיים ילין: אלא שאם המוסדיים נכנסים, לא יהיה שם ציבור.

יגאל גואטה: למה?

חיים ילין: כי כמות הכסף שיש במוסדיים היא אדירה.

רחל עזריה: טוב, אנחנו נמשיך את זה אחר כך, אני פשוט רוצה לתת להם זמן לסיים את הנוסח.

רחל עזריה: אם נצטרך נפתח את זה לדיון שוב אחר כך.

רחל עזריה: אני סוגרת את הישיבה, והיא תיפתח מחדש בשעה 11:00 באולם נגב.

רחל עזריה: תודה רבה.