ועדת הכספים, כנסת 20, פרוטוקול מספר 758, 2017-07-11 10:30

מכלוף מיקי זוהר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

מכלוף מיקי זוהר: הנושא שלפנינו היום: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 239), לפני הכנה לקריאה שנייה ושלישית.

מכלוף מיקי זוהר: אני מחליף היום את גפני, הוא צם היום.

מכלוף מיקי זוהר: כן, בואו נתחיל.

מכלוף מיקי זוהר: בקשה.

<שלומית ארליך: בדיון הקודם היו שני עניינים שעלו ורשות המסים התבקשה לבחון.

<שלומית ארליך: הדבר הראשון, סעיף 21, תיקון של סעיף 104א לפקודה.

<שלומית ארליך: ביקשו הלשכות שבמקום 5 שנים יהיה 6 שנים.

<שלומית ארליך: בחנתם?

<שלומית ארליך: יש לכם תשובה?

<גיא גולדמן: להשלמת בנייה בחקיקה מתייחסים כהשלמה שלוקחת 5 שנים בדרך כלל.

<גיא גולדמן: גם בתיקון חוק עידוד השקעות הון שעבר אתמול קריאה ראשונה אני מקווה, מדברים על השלמת הבנייה תוך 5 שנים.

<גיא גולדמן: אנחנו לא מוצאים לנכון לסטות מההוראות האלו.

<גיא גולדמן: המטרה של משרד האוצר שהבנייה תסתיים תוך זמן קצר, לא להאריך את התקופות האלו, לא לעודד עיכובי בנייה.

מכלוף מיקי זוהר: מה עמדת רשות המסים?

<גיא גולדמן: אני אומר, זה נושא רוחבי שממילא מוסדר בחקיקה אחרת, קשור לדיור.

מכלוף מיקי זוהר: איפה הלשכות?

מכלוף מיקי זוהר: הן פה?

מכלוף מיקי זוהר: מה יש לכן לומר?

<ג'ק בלנגה: אנחנו חשבנו לנכון שזה יהיה 7 שנים.

<ג'ק בלנגה: אנחנו מבינים שכרגע מנסים להתיישר ל-5 שנים בכל החקיקה.

מכלוף מיקי זוהר: אז אתם מסכימים.

מכלוף מיקי זוהר: בואו נתקדם.

<שלומית ארליך: בסעיף 23, שמתקן את סעיף 104ג, הארגונים ביקשו שגם בפסקה (4) יהיה "כולם או חלקם".

<עופרי שליו: אנחנו רוצים להשאיר את הנוסח כפי שהוא, מאחר ומדובר בשינוי מבנה חריג, מיוחד, שונה משינויי המבנה האחרים.

<עופרי שליו: כאן, להבדיל משינויי מבנה אחרים שאנחנו כן מוכנים שיהיה שחרור של חלק מבעלי המניות, כן חשובה האחיזה של בעלי המניות גם בחברה המעבירה במשך אותה תקופה של השנתיים, כלומר, לא שחרור מלא, אלא 25%.

<גיא גולדמן: יש נושא אחד, שלומית, שאנחנו כן נענינו לבקשה - 103ג .

<גיא גולדמן: כרגע בפסקה (3), בסעיף 103ג יש סיפא עם סייג - -

<שלומית ארליך: זה אומר שזה סעיף 10 להצעת החוק, עמוד 3.

<גיא גולדמן: הסיפא "ובלבד שהיו הכנסות הנובעות מפעילות כלכלית כאמור בתקופה הנדרשת".

<שלומית ארליך: אתה מדבר על התיקון לפסקה (3).

<גיא גולדמן: נכון.

<גיא גולדמן: ביקשו הלשכות להוריד את הסיפא.

<גיא גולדמן: אנחנו מסכימים.

<גיא גולדמן: נבחן את הפוטנציאל במקרה הזה.

<יוסי אלישע: צריך לכתוב במפורש שזה הכנסות צפויות.

<גיא גולדמן: את זה אמרנו בדיון הקודם.

<גיא גולדמן: זה כבר הוקרא.

<ג'ק בלנגה: מוחקים מהמילה "ובלבד"?

<גיא גולדמן: כן.

<עופרי שליו: אנחנו מורידים את הדרישה שבתוך התקופה הנדרשת אתה צריך עדיין שיהיו הכנסות.

<עופרי שליו: כלומר, הפוטנציאל שלך יתממש בתוך התקופה הנדרשת.

<עופרי שליו: אנחנו מבינים שלא תמיד זה אפשרי.

<עופרי שליו: את הסיפא אנחנו מורידים.

<ג'ק בלנגה: כן, אבל באותה פסקה ביקשנו - - כתוב "או הכנסות המתחייבות במס לפי סעיף 2".

<ג'ק בלנגה: זה למעט 2(1), כי 2 כולל את 2(1).

<גיא גולדמן: כן.

<ג'ק בלנגה: זה כבר מתוקן?

<גיא גולדמן: כן, זה בנוסח.

<גיא גולדמן: 2(1) לא צריך אישור.

<גיא גולדמן: 2 שהוא לא 2(1) כן צריך.

<ג'ק בלנגה: זה צריך להיות 2 שהוא לא 2(1), כי 2 כולל את 2(1).

<ג'ק בלנגה: השאלה אם יש נוסחים.

<ג'ק בלנגה: יש נוסח יותר עדכני ממה שאנחנו מחזיקים?

<שלומית ארליך: לא, אין נוסח יותר עדכני.

<ג'ק בלנגה: אז צריך להיות כתוב "לפי סעיף 2, למעט 2(1)", או "(2)2 ואילך".

<גיא גולדמן: זה בדיוק מה שדיברנו, שלומית.

<שלומית ארליך: בסדר.

<צבי פרידמן: כתוב פה את המילים "באישור המנהל".

<צבי פרידמן: אנחנו רואים לא רק פה - - גם בהצעת החוק הזאת וגם בחקיקה הקיימת יש לנו הרבה מקומות שכל דבר צריך אישור המנהל.

מכלוף מיקי זוהר: לא כדאי לך שזה יהיה באישור ועדת הכספים.

<צבי פרידמן: לא.

<צבי פרידמן: יש חוק, יש כללים.

<צבי פרידמן: תנו לסקטור העסקי להתנהל לפי הכללים, לפי החוק, בלי אישור המנהל.

מכלוף מיקי זוהר: חברים, לא.

מכלוף מיקי זוהר: יש רצון, יש אינטרס לעניין הזה.

<משה אשר: המדינה ברגע שהיא - -

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו רוצים שזה יהיה תחת ביקורת, בקרה.

מכלוף מיקי זוהר: חשוב שהמדינה שלנו תהיה מעורבת.

מכלוף מיקי זוהר: למרות שאנחנו בעד שוק חופשי, אנחנו רוצים שהיא תהיה מעורבת בדברים כאלה מהותיים, תהיה מעודכנת.

<צבי פרידמן: אנחנו מבקשים שאישור המנהל יהיה מוגבל בזמן.

מכלוף מיקי זוהר: אה, אתם רוצים שתעבוד מהר.

<צבי פרידמן: 90 ימים, 180 ימים.

<משה אשר: אם יש דברים מורכבים - -

מכלוף מיקי זוהר: כמה עסקאות כאלו יש?

<צבי פרידמן: מלא, הרבה.

<עופרי שליו: סביב ה-300.

מכלוף מיקי זוהר: 300 עסקאות לשנה.

<עופרי שליו: באים לאישור כ-300.

מכלוף מיקי זוהר: אוקי.

מכלוף מיקי זוהר: אז מה אומר אדוני על בחינת הזמנים?

<משה אשר: אם העסקאות פשוטות, הפתרון ניתן באופן מהיר.

<משה אשר: אם העסקאות יותר מורכבות - -

מכלוף מיקי זוהר: ואם נקבע 180 יום?

<צבי פרידמן: הדבר הזה נמצא בחקיקה, דרך אגב.

<צבי פרידמן: יש לנו בחוק המיזוגים, בחוק שלנו - -

<משה אשר: אנחנו עושים את המאמץ לתת את השירות הכי טוב.

מכלוף מיקי זוהר: אני בטוח.

מכלוף מיקי זוהר: רשות המיסים צריכה להשתפר בשירות.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר, אף גוף לא מושלם.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר, רשות המיסים עושה עבודה מצוינת, בשירות היא עדיין צריכה להשתפר.

מכלוף מיקי זוהר: אף אחד לא יכול לחלוק על זה.

מכלוף מיקי זוהר: אני רק אומר, אם נגביל את זה בזמנים, מה דעתך?

<משה אשר: אנחנו נצטרך לחשוב.

<צבי פרידמן: זה קיים בחקיקה.

מכלוף מיקי זוהר: 180 יום.

<עופרי שליו: הוא מדבר על משהו שקיים בין כה.

מכלוף מיקי זוהר: מה קיים?

<עופרי שליו: בסעיף 103 האישור הוא ל-90.

<עופרי שליו: אישור המנהל הוא כביכול לתקופה ארוכה יותר, עד 180 יום.

<עופרי שליו: זה קיים.

<צבי פרידמן: זה קיים בחקיקה.

מכלוף מיקי זוהר: אם יש 180 יום, מה הבעיה?

<צבי פרידמן: זה קיים ספציפית בנושא מסוים.

מכלוף מיקי זוהר: אז בוא נכניס גם פה 180 יום.

<עופרי שליו: שוב, זה אותו אישור.

<ג'ק בלנגה: כל אישור היום קיים בחוק.

<ג'ק בלנגה: יש בעיה קשה במשק.

<ג'ק בלנגה: יש עומס על רשות המסים בהוצאת האישורים.

<ג'ק בלנגה: הסיבות הנובעות מכך זה מצד הנישומים דווקא, לא מצד רשות המיסים.

<ג'ק בלנגה: החוק מוסדר מאוד בנושא המועדים והתאריכים, השאלה ממתי מתחילים לספור אותם - האם ממועד המצאת כל האישורים, או ממועד הגשת הבקשה.

<ג'ק בלנגה: אני לא מבין לאן צביקה חותר.

<ג'ק בלנגה: האם הוא רוצה לחייב אותם להוציא את האישור?

<ג'ק בלנגה: נראה לי שזה בעיתי.

<משה אשר: אני חושב שזה לא נכון.

<צבי פרידמן: לא.

<צבי פרידמן: ממועד הבקשה צריך אישור מנהל שתוך 90 יום או 180 יום יראו את הבקשה כאילו מאושרת.

<צבי פרידמן: אם המנהל לא ענה, לא הגיב - -

<משה אשר: עזוב, אנחנו ניכנס לקרבות אימה על אם נתת את כל המסמכים או לא.

<משה אשר: זה כמו שתקבל ביום האחרון תשובה שלילית.

<משה אשר: אני לא רוצה שנהיה שם.

<משה אשר: אנחנו עובדים בצורה עניינית.

<צבי פרידמן: לפחות שיהיה לפרוטוקול.

מכלוף מיקי זוהר: אדוני, הבנתי.

מכלוף מיקי זוהר: בפרוטוקול נרשם שרשות המיסים תעשה כל מאמץ לעמוד בזמנים.

<שלומית ארליך: כן, זה הוקרא בישיבה הקודמת.

<גיא גולדמן: בדיון הקודם הקראנו.

<גיא גולדמן: אנחנו נתקן עם שלומית את זה.

מכלוף מיקי זוהר: בואו נמשיך.

<שלומית ארליך: יש לך עוד הערות, גיא?

<גיא גולדמן: לגבי סעיף 25.

<גיא גולדמן: זה תיקון נסחות.

<גיא גולדמן: הקראנו אותו בדיון הקודם.

<גיא גולדמן: בפסקה (3) - -

<שלומית ארליך: זה בעמוד 12.

<גיא גולדמן: כתוב "אם הועברו אמצעי שליטה".

<גיא גולדמן: אנחנו נתקן ל"אם נרכשו אמצעי שליטה".

<גיא גולדמן: זה המינוח הנכון.

<ג'ק בלנגה: לא הבנתי למה לא הועברו.

<עופרי שליו: כי נרכשו.

<עופרי שליו: דיברנו על רכישה של חברה, ואז העברה אליה.

<עופרי שליו: רכשתי שליטה, החברה בהפסדים, אני מעביר אליה נכס.

<ג'ק בלנגה: מה זו הגדרה של רכישה?

<ג'ק בלנגה: אני מבין מה זו העברה.

<ג'ק בלנגה: זה 88.

<ג'ק בלנגה: אין מינוח כזה של רכישה.

<ג'ק בלנגה: זה רכישה בתמורה?

<ג'ק בלנגה: מה זה?

<עופרי שליו: מה זו העברה?

<ג'ק בלנגה: העברה אני מבין.

<ג'ק בלנגה: העברה זו העברת בעלות, זה זז מא' לב'.

<ג'ק בלנגה: רכישה, מה זה?

<עופרי שליו: אם אני לא טועה, זה אותו נוסח.

<עופרי שליו: גם בתכנוני מס שחייבים בדיווח יש את התקופה של ה-24 חודש, יש שנרכשו אמצעי שליטה.

<עופרי שליו: זה אותו נוסח.

<ג'ק בלנגה: כן, אבל גם שם אין הגדרה של נרכשו.

<ג'ק בלנגה: זה תקנות.

<עופרי שליו: זה מושג ידוע.

<עופרי שליו: ברור מה זה נרכש.

<ג'ק בלנגה: הכוונה בתמורה?

<עופרי שליו: לא, בכל דרך.

<ג'ק בלנגה: אז מה ההבדל בין הועברו לנרכשו?

<יוסי אלישע: מה מטרת התיקון?

<עופרי שליו: אמרנו, זה מינוח.

<עופרי שליו: העברה לפי סעיף 88 זה אותו דבר.

<ג'ק בלנגה: 88 מדבר על העברה, לא על רכישה.

<עופרי שליו: מה זו העברה?

<ג'ק בלנגה: העברה זו העברת בעלות מא' לב'.

<ג'ק בלנגה: רכישה זה מונח - - יש חוק מכר.

<ג'ק בלנגה: אני רוצה להבין רק אם זו תמורה מלאה.

<עופרי שליו: אני אומר שוב פעם, "נרכשו אמצעי שליטה" זה מושג שמופיע גם בסעיף 75ב.

<עופרי שליו: כך המינוח הרגיל.

<משה אשר: צריך לאשר את הניסוחים יחד עם - -

<שלומית ארליך: אפשר להשאיר "הועברו" מבחינתכם?

<משה אשר: אני חושב שביתר המינוחים בפקודת מס הכנסה מדובר על רכישת אמצעי שליטה.

<משה אשר: אנחנו רוצים שלא יהיה לנו שוני למה פה ככה, למה שם אחרת.

<משה אשר: אנחנו רוצים שיהיה לנו את אותו דבר, כי כולם מדברים על אותו דבר.

<גיא גולדמן: בסעיף 75ב(ב), למשל, יש "נרכשו אמצעי שליטה".

<גיא גולדמן: זה מה שמופיע בפקודה.

מכלוף מיקי זוהר: בסדר, הלאה.

<שלומית ארליך: עצרנו בדיון הקודם בסוף הסעיף הזה.

<שלומית ארליך: אנחנו נמצאים עכשיו בסעיף 26, סעיף שמתקן את סעיף 104ו.

<שלומית ארליך: זה בעמוד 12. גיא, תתחילו להקריא.

<גיא גולדמן: בפסקה (1) יש שתי הוראות שעשינו גם -103ו.

<גיא גולדמן: מתאימים אותם ל-104ו, לעבירות נכס.

<גיא גולדמן: אני אקריא אותן.

<גיא גולדמן: בסעיף 104ו לפקודה – האמור בו יסומן "(א)" ובו – בפסקה (3), במקום "עד המועד הקובע, יראו לעניין חישוב רווח ההון הריאלי עד המועד הקובע" יבוא "עד מועד השינוי, יראו לעניין החיוב במס על רווח ההון הריאלי לפי סעיף 91(ב1) או החיוב במס על השבח הריאלי לפי סעיף 48א(ב1) לחוק מיסוי מקרקעין";

אחרי פסקה  יבוא: "(4) במכירת המניה בידי המעביר, יחול פטור ממס כאמור בסעיף 97, או לפי תקנות מכוח סעיף 105 יד(א), רק אם היה המעביר זכאי, ערב העברת הנכס, לפטור ממס כאמור אילו מכר את הנכס באותו מועד.";

<שלומית ארליך: פה הפניתי את תשומת ליבכם לכך שסעיף 105יד בוטל.

<שלומית ארליך: התקנות מכוחו הן עדיין בתוקף?

<עופרי שליו: הן עדיין בתוקף - -

<שלומית ארליך: חוק הפרשנות אומר שברגע שבוטל סעיף, גם התקנות מכוחו בטלות, אלא אם כן יש איזה שהן הנחיות ספציפיות.

<עופרי שליו: יש הוראות מעבר.

<עופרי שליו: ביטול הוראות המעבר מ-2005 משאירות את התקנות בתוקף.

<עופרי שליו: התקנות מכוח אותו סעיף - -

<שלומית ארליך: יש לכם את זה?

<גיא גולדמן: כן.

קטן יבוא: "(ב) מכר בעל מניות, במהלך התקופה הנדרשת, מניה של חברה אחות אשר קיבלה נכס בהעברה לפי סעיף 104ב(ו), או מניה של חברה מעבירה אשר העבירה נכס לפי הוראות אותו סעיף, בפטור ממס לפי סעיף 97, כאמור בסעיף קטן (א)(4), יראו את חלקו היחסי בעלות הנכס כאילו חולק לו כדיבידנד במועד העברת הנכס כאמור; חלקו היחסי של בעל המניות בעלות הנכס יחושב לפי חלקו היחסי בזכויות בחברה המעבירה במועד ההעברה.

קטן יבוא: על אף האמור בפקודה זו, היה לחברה מעבירה, שהעבירה נכס לחברה אחות כאמור בסעיף 104ב(ו), מפעל מאושר כמשמעותו בחוק לעידוד השקעות הון או מפעל מוטב כהגדרתו בסעיף 51 לאותו חוק, ובעת ההעברה הייתה החברה המעבירה יכולה לחלק דיבידנד לפי סעיפים 47(א2) ו-(ב)(2) או 51ב(א) ו-(ג) לחוק האמור, יחויב במס חלק הדיבידנד שאינו עולה על עלות הנכסים שהועברו לחברה האחות כאמור באותם סעיפים, לפי העניין, בעת ההעברה כאילו חולק.

קטן יבוא: "

<עופרי שליו: אני אתן הסבר קצר.

<עופרי שליו: שני הסעיפים מדברים על שינוי מבנה לפי סעיף 104ב(ו).

<עופרי שליו: מדובר על שינוי מבנה של העברת נכס בין חברות אחיות.

<עופרי שליו: יש לנו מצב לפני.

<עופרי שליו: יש לי חברה א' וחברה ב' שמוחזקות על ידי אותם בעלי מניות.

<עופרי שליו: הנכס עובר ללא תמורה לחברה השנייה, מא' לחברה ב'.

<עופרי שליו: במהות מדובר במעין דיבידנד בעין.

<עופרי שליו: הבעיה היא שאם יש לנו בעלי מניות פטורים מרווח הון ולא פטורים מדיבידנד, כמו למשל תושבי חוץ, ברגע שאתה עושה את האקט של הדיבידנד בעין - - אם תמכור אחר כך את המניות בחברה השנייה, את הדיבידנד בעין הזה לקחת בפטור ממס, כי אתה על רווח ההון פטור, אתה לא פטור על דיבידנד.

<עופרי שליו: מאחר ושחררנו פה את המגבלות על ההחזקה - - עד הצעת החוק יש מגבלות של שנתיים שאתה צריך להמשיך ולהחזיק.

<עופרי שליו: גם אותו תושב חוץ היה צריך להמשיך ולהחזיק, לכן לעשות תכנון מס של דיבידנד בעין בפטור במס היה לו יותר קשה - -

מכלוף מיקי זוהר: החוק הזה פותר בעיקר בעיות של תושבי חוץ?

<עופרי שליו: לא.

<ג'ק בלנגה: זה מחמיר איתם.

<ג'ק בלנגה: זה סעיף שבא להחמיר.

<עופרי שליו: אין קשר.

<עופרי שליו: הסעיף לא מחמיר.

<עופרי שליו: הסעיף בא למנוע תכנון מס לאחר ששחררנו את המגבלות.

<ג'ק בלנגה: הוא בא להגביל תושבי חוץ, רק בטעות הוא מגביל את תושבי ישראל.

<עופרי שליו: לא, אין כוונה.

מכלוף מיקי זוהר: לא, אני אגיד לך משהו.

מכלוף מיקי זוהר: כשאתה אומר שאין כוונה, אני בטוח שאין כוונה, אבל יכול להיות שיש תוצאה שהיא בניגוד לכוונה.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו לא במקום שאנחנו רוצים לפגוע בתושבי ישראל.

מכלוף מיקי זוהר: אנחנו במקום שרוצים להקל עליהם בירוקרטית, אבל מצד שני, לגבות מיסי אמת.

מכלוף מיקי זוהר: זו המטרה שלנו.

מכלוף מיקי זוהר: כולנו פה רוצים לגבות כמה שיותר מיסי אמת, עם כמה שפחות רגולציה מיותרת שיכולה להכביד על האזרחים.

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה להבין.

מכלוף מיקי זוהר: אני חייב לומר, אני הגעתי לדיון היום עם הבנה ממש בסיסית בתחום.

מכלוף מיקי זוהר: לא יכולתי להעמיק בו, כי מן הסתם לא התחלתי את הדיון.

מכלוף מיקי זוהר: התבקשתי להחליף את היושב-ראש.

מכלוף מיקי זוהר: היושב-ראש אמר שבעיקרון הוא רוצה לקדם את החוק, הוא רוצה להשלים אותו עם תיקונים מסוימים, לכן באתי לעשות את העבודה.

מכלוף מיקי זוהר: אני יודע שהחוק היום קובע שאם יש העברה בין חברה לחברה שיש בהן את אותם בעלים, אין כאן שאלה מיסויית.

מכלוף מיקי זוהר: אתם מסכימים איתי בעניין הזה.

מכלוף מיקי זוהר: החוק הזה נועד להסדיר משהו שכנראה היה בחלל שחור.

<משה אשר: היו כללים יותר קשוחים.

<משה אשר: אנחנו רוצים להקל.

<משה אשר: החוק הזה מאפשר לעשות הרבה מאוד עסקאות שאין בהן מס.

<משה אשר: בגדול, אם אתה מעביר נכסים, יש בהם מס.

<משה אשר: פה לא יהיה מס, המס יידחה לסיבוב הבא בהקלות מסוימות.

<משה אשר: מכיוון שנותנים הקלות מס משמעותית, אנחנו רוצים לוודא שאנחנו עושים את - -

מכלוף מיקי זוהר: למה עולה הטענה שלכם שזה מקשה על אזרחי ישראל?

<ג'ק בלנגה: הסעיף בא למנוע תכנון מס של תושב חוץ שמעביר נכס לחברה אחרת ואחר כך מיד מוכר אותו בפטור במקום לשלם מס על הדיבידנד, וזה בסדר, רק שבטעות - אפשר להגיד את זה גם לפרוטוקול - שזה לא יחול על תושבי ישראל, ככל שהוא נוגע ב-97.

<ג'ק בלנגה: או להתחייב להוציא את זה בהוראת פרשנות - זה לא משנה כל כך - אבל שיהיה ברור שזה לא חל על תושבי ישראל מה שכתוב פה.

<עופרי שליו: זה לא מתנות.

<עופרי שליו: זה לא פטור בין קרובים של מתנה.

<ג'ק בלנגה: אם זה ישראלים, מה הבעיה, לא הבנתי.

<עופרי שליו: אני אומר, אם זה ישראלי שמעביר אחר כך את המניות בפטור ממס לפי 97(א5) במטרה לקרוב, זו לא הכוונה.

<עופרי שליו: דיברנו על זה.

<ג'ק בלנגה: כרגע זה בפנים.

<ג'ק בלנגה: זה בתוך החוק לפי הנוסח.

<ג'ק בלנגה: 97 דורש תיקון מעמיק גם ככה.

<ג'ק בלנגה: סיכמנו גם עם רולנד שיהיה תיקון ל-97.

<ג'ק בלנגה: כרגע, בשביל למנוע מכמה תושבי חוץ, מגבילים כאן את כל תושבי ישראל.

<ג'ק בלנגה: זה לא תקין.

<עופרי שליו: אנחנו נחדד את זה.

<ג'ק בלנגה: או בפרוטוקול, או בהוראת ביצוע, לא משנה.

<עופרי שליו: אנחנו נחדד את זה.

<משה אשר: בדברי הפרשנות נסביר את הדברים.

מכלוף מיקי זוהר: השאלה אם אנחנו מסתפקים בדברי ההסבר.

<ג'ק בלנגה: אפשר להוסיף "ככל שזה נוגע לתושב חוץ".

מכלוף מיקי זוהר: מה אם נוסיף את הסעיף הזה שזה נוגע רק לתושבי חוץ?

<משה אשר: נחזור לזה בהמשך, בינתיים החבר'ה יחשבו.

מכלוף מיקי זוהר: נשים את זה בצד.

מכלוף מיקי זוהר: נבדוק אפשרות לחדד את הסעיף לתושבי חוץ בלבד.

מכלוף מיקי זוהר: בואו נמשיך.

<גיא גולדמן: 27.

<גיא גולדמן: בסעיף 104ז(ב) לפקודה – בפסקה (1), במקום "בסעיף 103י, כפוף להוראות פסקה (2), ובסעיפים" יבוא "בסעיפים 103י" ובסופה יבוא "אין בהוראות פסקה זו כדי לגרוע מהוראות סעיף 104ה(ג)"; באים להחיל פה את המנגנון שיש בסעיף 103י, שאם יש הפרה של תנאי המגבלות, ההקלות מתבטלות למפרע.

<גיא גולדמן: פסקה (2) – תימחק.

<גיא גולדמן: זאת פסקה שנועדה למנוע תכנון מס.

<גיא גולדמן: זה הפטור על מכירת ניירות ערך בבורסה.

<גיא גולדמן: זה כבר לא רלוונטי.

<גיא גולדמן: 28.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 104ח.

<גיא גולדמן: בסעיף 104ח לפקודה – בסעיף קטן (ב) – בפסקה (1) – ברישה, אחרי "חלק ה'" יבוא "או", והמילים "או לעניין חוק תיאומים בשל אינפלציה" – יימחקו; פסקת משנה (ג) – תימחק;

אחרי פסקה  יבוא: "(1א) כללה החלפת מניות צירוף תמורה נוספת, יחולו הוראות אלה:

אחרי פסקה  יבוא: לא יחולו לגבי בעלי הזכויות שקיבלו תמורה כאמור ההטבות הקבועות בסעיף זה, בקשר לאותה תמורה, והם יחויבו במיסים החלים לפי כל דין; הזכויות ששולמה בעדן תמורה במזומן והמחיר המקורי שלהן, יחושבו בהתאם ליחס שבין שווי התמורה ששולמה במזומן לשווי התמורה הכוללת שניתנה בעד כל הזכויות בחברה הנעברת;";

<שלומית ארליך: "נעברת" זה מעבירה?

<גיא גולדמן: חברה נעברת שהעבירה.

<קריאה: לא.

<קריאה: "נעברת" זה שהמניות שלה עוברות.

<שלומית ארליך: תסביר.

<גיא גולדמן: כמו שעשינו במיזוגים.

<גיא גולדמן: רכיב המזומן ימוסה בזמן אמת, לא תינתן לגביו הקלה, והייחוס לרכיב המזומן יתבצע כמו שכתוב בסעיף קטן (ב) תחת (1)(א).

<גיא גולדמן: זה במיזוגים באופן דומה.

<גיא גולדמן: בפסקה (3), במקום "בהחלפת מניות" יבוא "החלפת מניות" ובמקום הסיפה החל במילים "יחולו הוראות" יבוא "תיחשב, במועד ההחלפה, למכירתן לעניין החיוב במס רכישה לפי חוק מיסוי מקרקעין";

<עופרי שליו: הסעיף איפשר חצי אחוז מס רכישה כשמדובר בהחלפת מניות של איגוד מקרקעין.

<עופרי שליו: זה לא נכון לאפשר הקלה במס רכישה במקרה הזה.

מכלוף מיקי זוהר: למה?

מכלוף מיקי זוהר: אם אנחנו עושים העברה מחברה לחברה, למה - - ?

<עופרי שליו: החצי אחוז ניתן בכל שינויי מבנה שיש בהם - - מדובר בשינויי מבנה אמיתיים.

מכלוף מיקי זוהר: חצי אחוז הוא מס כפול, כי גבית מס ברכישה הראשונית.

מכלוף מיקי זוהר: האדם שרכש את הנכס שילם את המס כדין, עכשיו הוא עושה העברה של נכס.

מכלוף מיקי זוהר: כשאנחנו עושים העברה במתנה, יש על זה הנחה משמעותית, יש הנחה של שליש.

<משה אשר: 90 אחוז הנחה.

<ג'ק בלנגה: אדוני צודק בזה שבהעברות בתוך המשפחה ובתוך התאגידים הקשורים צריך להיות אפס.

<ג'ק בלנגה: היו לנו דיונים מאוד ארוכים עם הרשות, הם רוצים לחשוב על זה שוב.

<ג'ק בלנגה: אין מקום למס רכישה, אבל יש הנחה מהותית.

<משה אשר: הנחה של 90 אחוז.

מכלוף מיקי זוהר: תראו, אני אסביר לכם למה אני כן חושב שרשות המיסים צודקת לגבות מס בהעברה במתנה.

מכלוף מיקי זוהר: למישהו שעושה העברה במתנה יש אינטרס.

מכלוף מיקי זוהר: אף אחד לא עושה העברה במתנה סתם.

מכלוף מיקי זוהר: יש לו אינטרס כלכלי מסוים.

מכלוף מיקי זוהר: אם יש לו אינטרס כלכלי מסוים לעשות העברה במתנה, אז לא נורא אם הוא ישלם קצת כסף למדינת ישראל.

<ג'ק בלנגה: אדוני, אולי אתה צודק, אבל העברה בירושה לא חייבת במס.

מכלוף מיקי זוהר: לא דיברתי על ירושה.

מכלוף מיקי זוהר: בירושה לא משלמים מיסים.

<ג'ק בלנגה: רוב העברות במתנות - -

מכלוף מיקי זוהר: אם אתה תשמע אותי אומר משהו על ירושה, אני מוכן - - בירושה לא צריך לשלם מיסים, אפילו לא שקל אחד, אבל בהעברות במתנה, לדעתי, זה סביר מאוד שיש מיסוי על העניין הזה.

<משה אשר: לאורך כל החקיקה יש - -

מכלוף מיקי זוהר: המקרה הזה שונה מהעברה במתנה.

מכלוף מיקי זוהר: המיסוי הזה יכול להיות שהוא קצת מיותר, אדוני מנהל רשות המיסים.

<ג'ק בלנגה: אדוני, אם כבר העלית את הנקודה, אני חושב שהעברה מהורה לילדים - - כשלילדים יש דירה ראשונה, לשלם 3 אחוז מס רכישה - -

מכלוף מיקי זוהר: לא, הם משלמים שליש.

<ג'ק בלנגה: זה שליש ושמונה.

<ג'ק בלנגה: שליש ושמונה זה 2.7.

מכלוף מיקי זוהר: למה שמונה?

<ג'ק בלנגה: כי המס על דירה שנייה הוא שמונה אחוז.

מכלוף מיקי זוהר: אם לילד אין שום דירה?

<ג'ק בלנגה: אם אין לו שום דירה, אין בעיה.

מכלוף מיקי זוהר: אם יש לו שתי דירות, זה מצוין שהוא ישלם מס.

<ג'ק בלנגה: זה מס מיותר לחלוטין.

מכלוף מיקי זוהר: אם אין לו דירה, הוא צריך לשלם חצי אחוז.

מכלוף מיקי זוהר: אני חוזר ואומר בעניין הזה.

מכלוף מיקי זוהר: תראו, החצי אחוז הזה אני לא בטוח שזה נכון.

<עופרי שליו: זה לא הדיון.

מכלוף מיקי זוהר: תגבו אגרה במקום לקחת חצי אחוז.

מכלוף מיקי זוהר: בשביל מה?

<ג'ק בלנגה: זו אגרה.

<ג'ק בלנגה: זה רוחבי בכל החוק החצי אחוז הזה.

מכלוף מיקי זוהר: מה עושים עם החצי אחוז?

<משה אשר: כל החוק יושב על התשתית הזאת.

מכלוף מיקי זוהר: על החצי אחוז?

<משה אשר: בוודאי.

מכלוף מיקי זוהר: זה יעזור לכם להביא עוד כוח אדם, לשפר את השירות?

<משה אשר: זה לא קשור לכוח אדם.

<משה אשר: כשיש העברות, צריך לשלם עליהן מיסים.

מכלוף מיקי זוהר: מה אתם אומרים?

<ג'ק בלנגה: אני חושב שבהעברת מניות מס הרכישה צריך להיות מובטל.

<ג'ק בלנגה: בהעברת מקרקעין אני אולי מבין את זה.

<משה אשר: אבל מניות - -

<ג'ק בלנגה: אין הבדל בין מניה שהיא מניה רגילה, לבין מניה שהיא מניה של איגוד מקרקעין.

<ג'ק בלנגה: גם ככה משלמים אגרה.

<ג'ק בלנגה: דרך אגב, כאשר מגישים בקשה לשינוי מבנה, יש כבר אגרות של עשרות אלפי שקלים.

<משה אשר: אנחנו נוגעים פה בכל הקונספציה של מס רכישה בחוק מיסוי מקרקעין.

<משה אשר: זה לא המקרה.

<משה אשר: המקרה שלנו - -

<יוסי אלישע: בוא נבין מה עופרי אומר.

<יוסי אלישע: עופרי אומר שאפילו את החצי אחוז פה לא רוצים לתת, אם אני מבין נכון.

<יוסי אלישע: רוצים 6 אחוז.

<יוסי אלישע: בוא נבין אם יש מקום.

<יוסי אלישע: מעבר לדיון התיאורטי אם יש מקום או אין מקום לחייב בחצי אחוז, שזה בהחלט דיון ראוי, פה רוצים לחייב לא בחצי אחוז, ב-6 אחוז.

מכלוף מיקי זוהר: אם רוצים לעשות העברה מחברה לחברה, לא ייתכן שאנשים ישלמו מס על העברות על זכויות.

<עופרי שליו: לא, זה לא קשור.

<עופרי שליו: שניה אני מסביר על מה מדובר.

<עופרי שליו: אתה תראה שכל הדיון על חצי אחוז לא קשור לכאן.

<עופרי שליו: כרגע הסעיף מאפשר חצי אחוז.

<עופרי שליו: אנחנו באים ומבטלים את החצי אחוז, מחזירים את זה למס הרכישה המלא.

<עופרי שליו: למה?

<עופרי שליו: מדובר בשינוי מבנה שהוא לא שינוי מבנה.

<עופרי שליו: מדובר במכירה, אקזיט.

<עופרי שליו: מפגש שאתה נפגש פה עם מזומן, אתה נפגש פה עם מניות – אקזיט לגמרי.

<עופרי שליו: עכשיו, מה החלופות שלי?

<עופרי שליו: תאר לך שיש לך חברה ציבורית שרוצה לקנות עכשיו איגוד מקרקעין.

<עופרי שליו: היא רוכשת במזומן, משלמת 6 אחוז.

<עופרי שליו: במקום לרכוש במזומן, היא באה למוכר, אומרת לו: "אל תמכור לי במזומן, בוא אני אתן לך שתי מניות - בחברה ציבורית מניות זה נזיל לגמרי – ועוד - -"

<משה אשר: שווה מזומן.

<עופרי שליו: שווה מזומן, ועוד מזומן על היתרה.

מכלוף מיקי זוהר: אבל אנחנו ברשות המיסים לא יכולים - - ?

<ג'ק בלנגה: חברה ציבורית היא לא איגוד מקרקעין.

<עופרי שליו: היא רוכשת עכשיו - -

מכלוף מיקי זוהר: אני מבין את מה שאתה אומר, אבל אנחנו ברשות המיסים לא יודעים לעשות את האבחנה בין פעולה כזאת לבין פעולה - -?

<עופרי שליו: זו האבחנה.

<ג'ק בלנגה: האבחנה הזאת בסדר, היא לא הבעייתית.

<ג'ק בלנגה: הבעיה זה עם החצי אחוז בכלל.

מכלוף מיקי זוהר: אז אני אומר, מה שנקבע פה זה שאותה אבחנה מאפשרת לכם לגבות רק חצי אחוז במקום 6 אחוז.

<משה אשר: בכללי גובים חצי אחוז, במקרה הזה גובים מס רכישה מלא.

מכלוף מיקי זוהר: אז אני אומר, הבנתי.

מכלוף מיקי זוהר: חצי אחוז זה ה"דיפולט" לעסקאות מן הסוג הזה, אבל אם אתם מאתרים משהו שזה לא עסקה מן הסוג הזה, אתם יכולים לגבות 6 אחוז.

<עופרי שליו: נכון.

מכלוף מיקי זוהר: מה אנחנו צריכים חצי אחוז "דיפולט"?

מכלוף מיקי זוהר: למה אנחנו צריכים לקחת את החצי אחוז הזה?

מכלוף מיקי זוהר: באופן קבוע, באופן דיפולטיבי, למה אנחנו צריכים לקחת את החצי אחוז כשאנחנו רוצים לתת לבן אדם אפשרות להעביר מחברה לחברה?

<ג'ק בלנגה: אין צורך.

מכלוף מיקי זוהר: בשביל מה?

מכלוף מיקי זוהר: מה, זו אגרה?

<משה אשר: כן.

מכלוף מיקי זוהר: קוראים לזה אגרת העברה מחברה לחברה.

מכלוף מיקי זוהר: אתה רוצה אגרה?

<משה אשר: אנחנו שומרים על מה שקיים.

<משה אשר: הצעת החוק היא לא על זה, היא לתת הקלות.

מכלוף מיקי זוהר: לא משנה, זה כסף שאנחנו לוקחים מאנשים סתם.

<משה אשר: אתה אמרת שבמתנה יש מקום לגבות קצת מס רכישה.

<משה אשר: זה לא אותו קצת.

<משה אשר: זה אפילו פחות קצת מהקצת שאמרת.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר לך, העניין הוא שאני שואל את עצמי פה שאלה אחת - -

מיקי לוי: בשווה הערך של המניות אתה גובה מלא?

מיקי לוי: בשווה הערך של המניות, שמעבירים לצד לצד, אתה גובה מלא?

<משה אשר: רק בעסקה במזומן.

מכלוף מיקי זוהר: אני שואל פה את עצמי שאלה אחת.

מכלוף מיקי זוהר: עסקאות כאלו מגיעות עם שיקולים ואינטרסים כלכליים - אף אחד לא טועה כשהוא עושה את זה - אבל יש גם חברות שעלולות לעשות את זה משיקולים פיננסיים שליליים, לא חיוביים.

מכלוף מיקי זוהר: זאת אומרת, יכול להיות שמצבן לא מספיק טוב.

מכלוף מיקי זוהר: יכול להיות שהן צריכות לעשות את הפעולה הזאת כדי לשפר את מצבן הכלכלי.

<יוסי אלישע: זה בדרך כלל מה שקורה, מיקי.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר, אם יש כאן חברות שרוב העסקאות שנעשות - -

<משה אשר: עזוב, זה איגודי מקרקעין.

מכלוף מיקי זוהר: אני אומר, אם הן רוצות לשפר את מצבן הכלכלי כי מצבן לא טוב, מה אני צריך להוסיף להן עוד נטל במיסוי?

<משה אשר: בכל עסקאות המקרקעין יש מס רכישה, בין אם הוא מלא, בין אם הוא חלקי.

<משה אשר: אפשר לקרוא לזה אגרה.

<משה אשר: אני לא רוצה לקרוא לזה אגרה, אגרת העברה.

<משה אשר: למדינת ישראל יש נתח משמעותי בהכנסות המדינה ממיסי מקרקעין.

<משה אשר: רובם של מיסי המקרקעין זה מס רכישה.

<משה אשר: אנחנו לא רוצים - -

<ג'ק בלנגה: אין ספק שמדובר פה בקנס, כי זו העברה מהאדם לעצמו.

<משה אשר: אנחנו מדברים באיגודי מקרקעין.

<ג'ק בלנגה: זה קנס על הזזה בתוך הבית.

<ג'ק בלנגה: זה אפילו לא מס.

מכלוף מיקי זוהר: לא אמרנו מס, אמרנו אגרה.

<עופרי שליו: רוב שינויי מבנה זה לא בתוך הבית, זה עסקאות רכישה באמצעות שינויי מבנה.

מכלוף מיקי זוהר: הבנו את הדיון.

מכלוף מיקי זוהר: אני שם את זה בצד, ממשיכים בדיון.

מכלוף מיקי זוהר: אחרי זה נדון בזה.

<שלומית ארליך: את פסקה (2) ביקשתם למחוק.

<גיא גולדמן: נכון, זה בעקבות ההערה של הלשכות.

<גיא גולדמן: אנחנו לא נראה אותו ביום המכירה כבעל מניות מהותי.

מכלוף מיקי זוהר: בכמה כסף מדובר לאוצר המדינה?

<משה אשר: לא עשינו בדיקה.

<משה אשר: יש עסקאות של איגודי מקרקעין שעושים שינויי מבנה.

<משה אשר: כשזה קורה, זו העלות הקטנה בסוף.

<קריאה: עסקה של איגוד מקרקעין מול חברה ציבורית זו עסקה יחסית חריגה, אין הרבה עסקאות כאלו.

מכלוף מיקי זוהר: בסוף תצא אמירה שמשה אשר לא הורג - -

<משה אשר: לא הורג אף אחד.

<עופרי שליו: אתה לא רוצה לתת יתרון לחברות בורסאיות על חברות פרטיות, כן?

מכלוף מיקי זוהר: אני רוצה שוויון מוחלט בין כולם.

מכלוף מיקי זוהר: כן, בואו נמשיך.

<שלומית ארליך: ביקשתם להוסיף תיקון לסעיף קטן (ג).

<גיא גולדמן: נכון, שזו התאמה של רכיב המזומן שהוספנו ב-(1)(ב).

<גיא גולדמן: כל ההתייחסויות לתמורה הנוספת יימחקו, כיוון שהוספנו את סעיף קטן (ב) שנותן את - - בסעיף קטן (ג) – בפסקה (2), בסיפה, במקום "והכל בתוספת התמורה הנוספת המתואמת וסכומי" יבוא "והכל בתוספת סכומי", והסיפה החל במילים "לעניין זה, "התמורה הנוספת המתואמת"" – תימחק; בפסקה (5)(ג), במקום האמור בה יבוא "במכירת המניה המוקצית יחול פטור ממס כאמור בסעיף 97, או לפי תקנות מכוח סעיף 105יד(א), רק אם המעביר היה זכאי עובר למועד החלפת המניות לפטור ממס כאמור, אילו מכר את המניות האמורות עובר למועד החלפתן;"; בסעיף קטן (ד) – בפסקה (1), הסיפה החל המילים "התקופות המנויות" – תימחק; בפסקה (2)(א), המילים "בתוספת התמורה הנוספת, אם ניתנה," - יימחקו; בסעיף קטן (ה), במקום "סעיף 102(ג)" יבוא "סעיף 102(ב)"; סעיף קטן (ו) – יימחק.

<גיא גולדמן: זה הכל תוצאות של ההתאמות של המזומן, של רכיב המזומן שעשינו בסעיף הזה.

<גיא גולדמן: 29.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 105ב.

<גיא גולדמן: בסעיף 105ב(א) לפקודה, במקום "לפי חוק התיאומים בשל אינפלציה או לפי חוק מס שבח מקרקעין" יבוא "או לפי חוק מיסוי מקרקעין".

<גיא גולדמן: 30.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 105ג.

<גיא גולדמן: בסעיף 105ג(א) לפקודה – בפסקאות (2) ו-(3), במקום "במשך שנתיים ממועד הפיצול" יבוא "במהלך התקופה הנדרשת";

<יוסי אלישע: סליחה, אדוני היושב-ראש, צריך פשוט לקחת את ההגדרה שעשינו ב-103ג ולהעתיק אותה.

<גיא גולדמן: יש הגדרה לתקופה הנדרשת.

<יוסי אלישע: לא.

<יוסי אלישע: הנושא של הפעילות צריך להיות בדיוק זהה להגדרה - -

<גיא גולדמן: עוד לא הקראתי.

<גיא גולדמן: בפסקה (4), המילים "שההכנסות ממנה מתחייבות במס לפי סעיף 2(1)" – יימחקו, ובסופה יבוא "ובלבד שההכנסות מפעילות זו מתחייבות במס לפי סעיף 2(1) או שהמנהל אישר לפני הפיצול כי הן הכנסות לפי סעיף 2 הנובעות מפעילות כלכלית עצמאית כאמור;";

<יוסי אלישע: עכשיו צריך להעתיק את - -

<עופרי שליו: זה הכנסות צפויות.

<יוסי אלישע: לא הכנסות צפויות.

<יוסי אלישע: צריך להוריד את העצמאית.

<יוסי אלישע: להעתיק פשוט את ההגדרה מ-103ג.

<עופרי שליו: לא מורידים את העצמאית.

<יוסי אלישע: אנחנו לא יוצרים אבחנה עכשיו בין הפעילות שעוברת במיזוג לפעילות שעוברת בפיצול.

<עופרי שליו: זה לא קשור.

<עופרי שליו: יש מיזוג.

<עופרי שליו: מיזוג זה מה שנקרא הכל עובר - -

<יוסי אלישע: אני שואל למה האבחנה שונה.

<יוסי אלישע: הסיכום היה שתהיה אבחנה זהה.

<עופרי שליו: אתה צריך שתהיה עדיין פעילות עצמאית.

<עופרי שליו: גם חלק מפעילות יכולה להיות פעילות שעומדת בפני עצמה.

<עופרי שליו: היא פעילות עצמאית.

<עופרי שליו: אין בעיה עם זה.

<יוסי אלישע: עופרי, כשאתה יוצר בחוק שני נוסחים עם אותה זהות - -

<עופרי שליו: זה לא אותו עניין.

<יוסי אלישע: אז עכשיו יצרת אבחנה כך שיצטרכו לתת את הדעת מה אומרת פעילות כלכלית, ומה המונח "פעילות כלכלית עצמאית" אומר.

<יוסי אלישע: זה אומר שיש לנו אחד ושניים.

<יוסי אלישע: אנחנו לא רוצים את זה.

<יוסי אלישע: הסיכום היה - -

<עופרי שליו: במיזוג אתה לוקח - -

<יוסי אלישע: אני אתן את הדוגמה שדיברנו עליה ומוסכמת על כולם.

<יוסי אלישע: יש מפעל.

<יוסי אלישע: יש חברה מסחרית שיושבת על הקרקע שלה.

<יוסי אלישע: היא בכלל עוסקת במסחר, עוסקת בתעשייה, מעוניינת להוציא את הקרקע החוצה, לגייס כסף לקרקע.

<יוסי אלישע: קרקע זה מה שיש.

<יוסי אלישע: ייבנו מבנים בעתיד.

<יוסי אלישע: תהיה פעילות אחרת מתי שהוא – מניבה, הונית, מלאי.

<יוסי אלישע: זה לא רלוונטי בכלל.

<יוסי אלישע: הסיכום היה שדבר כזה יתאפשר.

<יוסי אלישע: זה צריך להיות ברור.

<יוסי אלישע: גם זה ייחשב פעילות כלכלתי עצמאית.

<יוסי אלישע: אני מפחד מהאבחנה הזאת שפעם אחת כתוב עצמאית, פעם אחת לא כתוב עצמאית.

<עופרי שליו: גם בנוסח הקיים מדברים על פעילות עצמאית.

<עופרי שליו: למה?

<עופרי שליו: צריך להסביר למה אתה מפריד.

<עופרי שליו: אני אומר, גם פעילות שהיא היום יושבת כחלק מפעילות אחרת, למשל המקרקעין, ואתה מפריד אותה ומפתח פעילות חדשה שעומדת בפני עצמה, זה בסדר, אבל עדיין אתה צריך לבוא ולהראות פעילות עצמאית.

<עופרי שליו: אין קשר למיזוגים, זה לא קשור למיזוגים.

<יוסי אלישע: עופרי, תסביר לי למה יש אבחנה בין פעילות כלכלית לפעילות כלכלית עצמאית.

<יוסי אלישע: אני אומר לך, הרי אנחנו כותבים את זה היום, כשמחר בבוקר יוצאות הפרשנויות.

<יוסי אלישע: יהיו לך שני סעיפים.

<יוסי אלישע: למה אני צריך את העצמאי הזה?

<יוסי אלישע: למה אני צריך מישהו שיגיד מה זה עצמאי ומה זה לא עצמאי?

<עופרי שליו: זה שני אקטים שונים.

<עופרי שליו: במיזוג אתה לוקח את כל החברה, ממזג אותה לתוך גוף אחר.

<יוסי אלישע: זה בהכרח עצמאי.

<עופרי שליו: לא.

<עופרי שליו: בהכרח כל מה שיש בחברה עובר.

<עופרי שליו: אני לא צריך להגיד אם היא עצמאית או לא עצמאית, כי כל הפעילות עוברת.

<עופרי שליו: לעומת זאת, יש לי חברה שיש לה פעילות ועוד פעילות.

<עופרי שליו: אני היום לוקח את הפעילות ומעביר אותה.

<יוסי אלישע: מה היא פעילות כלכלית לא עצמאית, סתם שאלה.

<צבי פרידמן: רבותיי, הוויכוח הוא ויכוח סרק.

<צבי פרידמן: קודם כל, פיצול מחייב אישור המנהל.

<יוסי אלישע: נכון.

<צבי פרידמן: ושם כתוב "פעילות כלכלית עצמאית".

<משה אשר: אנחנו מתקנים את החוק.

<צבי פרידמן: ויכוח סרק יש פה, כי לפי החוק כל פיצול חייב אישור המנהל מראש.

<יוסי אלישע: אבל המטרה היא לתקן את זה.

<צבי פרידמן: בחוק כתוב.

<צבי פרידמן: למה להוסיף?

<יוסי אלישע: המטרה היא להקל על הפיצולים.

<יוסי אלישע: היום בפיצולים, כשאתה מגיע, אומרים לך: "בוא תראה לי שתיים אחד".

<צבי פרידמן: נכון.

<יוסי אלישע: המטרה היא לאפשר פיצול גם של פוטנציאל, זה הכל.

<צבי פרידמן: המנהל לא יאשר.

<צבי פרידמן: אתם חייבים פה את אישור המנהל.

<עופרי שליו: בסדר, אנחנו נקבל את העמדה של הלשכה.

<רולנד עם שלם: נשים את העצמאית בשני - -

<גיא גולדמן: אז לבטל את העצמאית ולהשאיר רק את הכלכלית?

<עופרי שליו: כן.

<שלומית ארליך: גיא, תקרא את הסעיף.

<קריאה: ולהוסיף "לרבות הכנסות צפויות".

מכלוף מיקי זוהר: תקרא את הסעיף בלי המילה "עצמאית".

<ג'ק בלנגה: ולפני פיצול זה כאילו אות מתה, כן?

<ג'ק בלנגה: המילים "לפני פיצול" זה סתם שיהיה כתוב, כי אין מציאות כזאת

<יוסי אלישע: רגע, יש עוד מקום בסעיף שזה מופיע - - ?

<ג'ק בלנגה: לפני שאתה נותן אישור?

<ג'ק בלנגה: תמיד זה אחרי האישור.

<קריאה: לפעמים גם נותנים לפני.

<קריאה: אם אתה מגיש את הבקשה - -

<ג'ק בלנגה: ב-31 לדצמבר.

<שלומית ארליך: אפשר לכתוב "או שהמנהל אישר כי הן הכנסות"?

<משה אשר: הכוונה שהוגשה הבקשה לפני.

<ג'ק בלנגה: אם אישר המנהל לפני.

<ג'ק בלנגה: צריך לתקן את זה.

<ג'ק בלנגה: אישר כי הן.

<ג'ק בלנגה: הוגשה בקשה זה בחוק הכללי.

<ג'ק בלנגה: בחוק הכללי יש חובה להגיש לפני.

<ג'ק בלנגה: זה קיים בחוק, לא צריך בשביל זה עוד חוק.

<ג'ק בלנגה: כאן צריך למחוק את המילים "לפני פיצול" ואת המילים "לפני מיזוג" שם.

<צבי פרידמן: קודם כל, לפי החוק כל פיצול חייב אישור מראש של מנהל, אז מה זה משנה?

<ג'ק בלנגה: בדיוק, מראש.

<שלומית ארליך: אז רגע, בואו נסכם.

<שלומית ארליך: בפסקה הזאת ייכנס בה - - היא תותאם עם "הצפויות להתחייב במס".

<יוסי אלישע: היא תותאם לסעיף 103, בדיוק אותו דבר.

<ג'ק בלנגה: ירד "לפני פיצול" ו"לפני מיזוג".

<שלומית ארליך: נוריד את המילים "לפני הפיצול" ואת המילים "לפני המיזוג" בסעיף 103ג, ונוריד את המילה "עצמאי".

<גיא גולדמן: לא, אבל הבקשה צריכה להיות מוגשת.

<משה אשר: הבקשה מוגשת.

<ג'ק בלנגה: הבקשה, יש סעיף אחר.

<משה אשר: גם בפיצול אנכי?

<גיא גולדמן: לא, אבל זה לא קשור ל-2(1).

<גיא גולדמן: ההכנסות לפי סעיף 2(3) זה משהו ספציפי.

<ג'ק בלנגה: אם אני אבוא ב-31 בדצמבר, הוא יאשר לי באותו יום?

<יוסי אלישע: רק להגיש את הבקשה צריך.

<משה אשר: הוא לא יאשר לך.

<משה אשר: הבנתי, אז אין ויכוח.

<משה אשר: אז הוגשה בקשה לפני.

<ג'ק בלנגה: והמיזוג בהתאמה.

<גיא גולדמן: בפסקה (7) – בפסקה משנה (א), המילים "ובמשך שנתיים ממועד הפיצול" – יימחקו ובסופה יבוא "ובמהלך התקופה הנדרשת לא יפחת סך הזכויות המוחזקות בידי בעלי המניות האמורים, כולם או חלקם, בכל אחת מהחברות כאמור, מ-25% מכל אחת מהזכויות באותן חברות"; בפסקת משנה (ב), המילים "ובמשך שנתיים ממועד הפיצול" – יימחקו ובסופה יבוא "ובמהלך התקופה הנדרשת לא יפחת סך זכויותיה בחברה החדשה מ-25% מכל אחת מהזכויות באותה חברה";

<שלומית ארליך: תסביר את זה.

<גיא גולדמן: זה יחד עם ביטול פסקה (8).

<גיא גולדמן: זה שינוי במגבלות שעשינו בעולם המיזוגים.

<גיא גולדמן: לרדת ל-25% במגבלה שחלה על בעלי מניות ובמגבלה שחלה על החזקה של החברה המתפצלת בחברה חדשה.

<גיא גולדמן: אלו ההקלות.

<גיא גולדמן: בפסקה (8) – תימחק; בפסקה (8א), המילים "ונוסף על הוראות פסקה (8)" – יימחקו; בפסקה (11), במקום "במשך שנתיים לאחר מועד הפיצול" יבוא "במהלך התקופה הנדרשת"; בפסקה (13), במקום "לפני" יבוא "לעניין פיצול כאמור בסעיף 105א(1) – לפני", ובסופה יבוא "ולעניין פיצול כאמור בסעיף 105א(2) – הוגשו הדוחות והמסמכים שיש להגישם לפי סעיף 103יט(א) כפי שהוחל לעניין פיצול כאמור בסעיף 105ח(א)"; בפסקה (14), במקום "4 שנים" יבוא "5 שנים".

<גיא גולדמן: זה השלמת הבנייה, דיברנו על זה גם בסעיפים אחרים.

<גיא גולדמן: 31.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 105ד.

<גיא גולדמן: בסעיף 105ד(ו) לפקודה – האמור בו יסומן כפסקה "(1)", ובה, אחרי "בחוק לעידוד השקעות הון" יבוא "או מפעל מוטב כהגדרתו בסעיף 51 לאותו חוק", במקום "סעיף 47(ב)(2) או 51(ג) לאותו חוק" יבוא "סעיפים 47(א2) ו-(ב)(2) או 51ב(א) ו-(ג) לאותו חוק";

אחרי פסקה  יבוא: "(2) מכר בעל מניות מניה של חברה חדשה שהוקצתה לו בפיצול, או מניה של חברה מתפצלת, בפטור ממס לפי סעיף 97, במהלך התקופה הנדרשת, יראו את עודף הנכסים כאמור בפסקה (1), כפי חלקו במועד הפיצול, כאילו חולק לו כדיבידנד במועד האמור.

אחרי פסקה  יבוא: "

<ג'ק בלנגה: תיקון מקביל לתושבי חוץ גם פה, כן?

<עופרי שליו: כן, זה בדיוק מה שהסברנו קודם על 104ב(ו).

<גיא גולדמן: 32.

<גיא גולדמן: ביטול סעיף 105ה.

<גיא גולדמן: סעיף 104ה לפקודה – בטל.

<גיא גולדמן: זה מגבלה על קיזוז הפסדים שאין בה צורך, אנחנו מבטלים אותה.

<גיא גולדמן: 33.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 105ו.

<גיא גולדמן: בסעיף 105ו לפקודה – בסעיף קטן (א), במקום "מס שבח מקרקעין" יבוא "מיסוי מקרקעין"; סעיף קטן (ב) – בטל.

<גיא גולדמן: 34.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 105ז.

<גיא גולדמן: בסעיף 105ז לפקודה – ברישה, הקטע החל במילים "והזכויות בחברה" עד המילים "ביום הפיצול" – יימחק; בפסקה (4), במקום "עד המועד הקובע" יבוא "לפי סעיף 91(ב1) או לצורך חישוב השבח הריאלי לפי סעיף 48א(ב1) לחוק מיסוי מקרקעין, לפי העניין, עד מועד השינוי";

אחרי פסקה  יבוא: "(6) במכירת המניה החדשה יחול פטור ממס כאמור בסעיף 97, או לפי תקנות מכוח סעיף 105יד(א), רק אם המוכר היה זכאי עובר למועד הפיצול לפטור ממס כאמור, אילו מכר את המניה בחברה המתפצלת עובר למועד הפיצול.

אחרי פסקה  יבוא: " 35.

אחרי פסקה  יבוא: תיקון סעיף 105ח.

אחרי פסקה  יבוא: בסעיף 105ח(ב) לפקודה, אחרי "בסעיף 103ט" יבוא "לעניין פיצול כאמור בסעיף 105א(ו)".

<ג'ק בלנגה: גם פה תושבי חוץ.

<גיא גולדמן: לא קשור.

<עופרי שליו: על זה דיברנו בדיון הקודם.

<ג'ק בלנגה: למה לא קשור?

<עופרי שליו: פה זה גם רלוונטי לתושבים חוזרים.

<רולנד עם שלם: פה יחול הפטור, אז אין בעיה.

<ג'ק בלנגה: כן, אבל רק אם - -

<גיא גולדמן: 36.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 105ט.

<גיא גולדמן: בסעיף 105ט לפקודה – האמור בו יסומן "(א)" ובו – הרישה עד המילים "כללים שלפיהם" – תימחק; הקטע החל במילים "או מיזוג" עד המילים "לאחר הפיצול" – יימחק; במקום הסיפה החל במילים "ובלבד שיחולו" יבוא "אם ניתן לכך אישור המנהל, על פי בקשה שהוגשה לו לפני מועד הפיצול כאמור, לפי העניין; המנהל ייתן אישור כאמור אם הוכח להנחת דעתו כי מתקיימים התנאים המפורטים בפרק שני ובפרק רביעי לחלק זה, בשינויים המחויבים";

קטן יבוא: "(ב) על החלטת המנהל לפי סעיף קטן (א) ניתן לערער כאילו הייתה צו לפי סעיף 152(ב).

קטן יבוא: "

<צבי פרידמן: אם יש כללים והכל ברור, למה צריך להמתין לאישור המנהל?

<צבי פרידמן: יש כללים, יש מיזוג, יש פיצול.

<עופרי שליו: זה מהלך מיוחד.

<צבי פרידמן: החוק ידוע.

<צבי פרידמן: יש פעילות כלכלית עצמאית וכו'.

<צבי פרידמן: תוותרו על אישורי המנהל, תקלו על הרגולציה.

מיקי לוי: כמה כאלה יש?

<צבי פרידמן: מלא.

<צבי פרידמן: החוק הזה מפוצץ באישורי המנהל.

מכלוף מיקי זוהר: אני מניח שהסיבה זה שמדובר בפעולות שיש בהן משמעויות כלכליות רחבות.

מכלוף מיקי זוהר: רוצים פיקוח על העניין.

<צבי פרידמן: המיזוג עצמו הוא פעולה מאוד רחבה.

<צבי פרידמן: בחוק המיזוגים - הייתי מעורה בחלק הזה - נתנו לעשות.

<צבי פרידמן: כל אחד שיעשה בלי אישור המנהל לוקח סיכונים.

<צבי פרידמן: מי שרוצה, יפנה.

<צבי פרידמן: לא כל דבר צריך אישור המנהל.

מכלוף מיקי זוהר: כשמדובר בהרבה כסף, יכול להיות שכדאי שכן.

<צבי פרידמן: לא, אבל הנישום לוקח סיכונים.

<צבי פרידמן: אם הוא לא יעמוד בכללים, הוא יהיה חייב במס.

<צבי פרידמן: זה אינטרס של הנישום לפנות לבקש את אישור המנהל.

<צבי פרידמן: למה האינטרס של רשות המיסים לקבל את אישור המנהל?

מכלוף מיקי זוהר: בעיקר בשביל בקרה.

מכלוף מיקי זוהר: רשות המיסים רוצה בקרה על פעולות כלכליות גדולות, כדי לגבות מס אמת.

<עופרי שליו: זה רק בשינויי מבנה מאוד מורכבים.

מכלוף מיקי זוהר: אי אפשר לקחת מהם את הכלי הזה של פיקוח.

<ג'ק בלנגה: עופרי, שאלה.

<ג'ק בלנגה: בעמוד 16, פסקה (6).

<ג'ק בלנגה: "רק אם המוכר היה זכאי" זה בכלל, או רק בתקופה הנדרשת?

<ג'ק בלנגה: גם אחרי 50 שנה?

<קריאה: הנושא של 97.

<עופרי שליו: כן.

<ג'ק בלנגה: איך יבדקו אם המוכר לפני 50 שנה היה זכאי, לא הבנתי.

<עופרי שליו: כמו שאם היה מחזיק את המניה 60 שנה.

<עופרי שליו: לא הייתי צריך לבדוק אותו?

<ג'ק בלנגה: לא הבנתי, תיתן לי דוגמה.

<ג'ק בלנגה: מה אתה מנסה למנוע פה?

<ג'ק בלנגה: הרי מה אתה אומר?

<ג'ק בלנגה: אתה אומר: אם המוכר לא היה זכאי לפטור במתנה, אני לא אתן גם למקבל.

<עופרי שליו: זה לא קשור למתנה.

<ג'ק בלנגה: כתוב "אם המוכר היה זכאי".

<ג'ק בלנגה: אם הוא לא היה זכאי - - אפשר דוגמה?

<עופרי שליו: אני אתן לך דוגמה.

<עופרי שליו: יש לך תושב חוץ שיושב על חברה שהוא מחזיק מאז ומתמיד, לא פטור לפי סעיף 97ב(3).

<עופרי שליו: עכשיו הוא עושה פיצול חברה חדשה.

<עופרי שליו: יש לו חברה שהמניות שלה עכשיו התקבלו.

<עופרי שליו: על פניו הוא פטור.

<עופרי שליו: מה המקור של הפעילות?

<עופרי שליו: המקור של הפעילות הוא באותה חברה ישנה שהוא לא פטור עליה.

<ג'ק בלנגה: בסדר.

<ג'ק בלנגה: אם הוא עשה עלייה ומעביר את זה לבן שלו, אין לו פטור.

<עופרי שליו: זה לא קשור עכשיו לעלייה.

<ג'ק בלנגה: אני שואל.

<ג'ק בלנגה: הוא שינה את הסטטוס שלו.

<עופרי שליו: דוגמה אחרת היא של תושב ישראל שמחזיק את המניות ועושה שינוי מבנה.

<עופרי שליו: הוא היה יכול לתת לבן שלו בפטור במתנה.

<עופרי שליו: הוא יכול גם את המניות החדשות לתת בפטור במתנה.

<עופרי שליו: לא קשור.

<ג'ק בלנגה: זה בסדר.

<ג'ק בלנגה: אני שואל על המקרה שאתה רוצה למנוע.

<רולנד עם שלם: תושב חוץ קנה מניה לפני - -

<ג'ק בלנגה: הבנתי.

<ג'ק בלנגה: הוא חייב במס.

<רולנד עם שלם: נכון.

<ג'ק בלנגה: אם הוא עושה עלייה לישראל - -

<רולנד עם שלם: לא עלייה.

<רולנד עם שלם: תושב חוץ עושה פיצול.

<רולנד עם שלם: עכשיו יש לו מניה חדשה.

<ג'ק בלנגה: עכשיו יש לו שתי מניות.

<רולנד עם שלם: על המניה החדשה הוא רוצה פטור.

<ג'ק בלנגה: אני הבנתי.

<ג'ק בלנגה: בשנת 2017 הוא פיצל.

<ג'ק בלנגה: עכשיו יש לו שתי מניות.

<ג'ק בלנגה: הוא תושב חוץ.

<ג'ק בלנגה: ב-2018 הוא עלה לישראל.

<רולנד עם שלם: לא עלה.

<ג'ק בלנגה: אני אומר לך מה קרה.

<ג'ק בלנגה: אתה אומר לי מה הוא עשה?

<ג'ק בלנגה: אני אומר לך שהוא עלה.

<ג'ק בלנגה: אותו אחד עלה.

<ג'ק בלנגה: ב-2023 הוא רוצה לתת מתנה לבן שלו את המניות שהוא קיבל ב-2017, הוא יכול או לא יכול?

<רולנד עם שלם: מתנה לבן בתור ישראלי?

<ג'ק בלנגה: כן.

<רולנד עם שלם: כן, אין בעיה.

<ג'ק בלנגה: אבל זה לא מה שכתוב.

<רולנד עם שלם: למה?

<ג'ק בלנגה: כי כתוב שבמועד הפיצול הוא לא היה זכאי.

<רולנד עם שלם: למה הוא לא היה זכאי?

<ג'ק בלנגה: תקרא.

<ג'ק בלנגה: רק אם המוכר היה זכאי.

<ג'ק בלנגה: מניה ב' הוא לא יכול לתת.

<רולנד עם שלם: הוא עבר מפטור אחד לפטור אחר לפני שהוא עשה - -

<ג'ק בלנגה: נכון, אבל זה הכל 97.

<ג'ק בלנגה: הוא לא יכול לתת.

<ג'ק בלנגה: אתה חסמת לתמיד פה.

<ג'ק בלנגה: כל עוד הוא תושב חוץ אני מבין, אבל ברגע שהוא שינה סטטוס, הסעיף צריך להיות מתוקן, או שתקבעו את זה לתקופה של 3 שנים, 4 שנים.

<עופרי שליו: זה לא קשור לתקופה.

<ג'ק בלנגה: אם זה לא קשור לתקופה, תשנו את הנוסח.

<יוסי אלישע: או אולי תבהירו את זה בחוזר.

<ג'ק בלנגה: אי אפשר להבהיר את זה בחוזר.

<רולנד עם שלם: יש לנו פתרון.

<רולנד עם שלם: הפתרון יהיה גם פה וגם בסעיף הקודם שדיברנו עם המגבלה של הפטור.

<רולנד עם שלם: ההגבלה ל-97 זה למעט הפטור של 97(א)(5), שזה הקרוב.

<ג'ק בלנגה: זה בסדר.

<שלומית ארליך: אני רוצה שתגידו בדיוק מה אתם מתכוונים לכתוב בנוסח.

<גיא גולדמן: במכירת המניה החדשה יחול פטור ממס כאמור בסעיף 97, למעט סעיף 97(א)(5), או לפי תקנות מכוח סעיף 105יד(א), רק אם המוכר היה זכאי עובר למועד הפיצול לפטור ממס כאמור, אילו מכר את המניה בחברה המתפצלת עובר למועד הפיצול.

<שלומית ארליך: זה ייכנס גם בסעיף 26(1)(ב).

<רולנד עם שלם: וגם ב-(2)(ב).

<גיא גולדמן: שלומית, צריך להגיד בסוף, ובלבד שהפטור לא היה פטור ממס לפי סעיף 97(א)(5).

<גיא גולדמן: לעשות סייג בסוף, לא סעיף 97 למעט 97(א)(5).

<ג'ק בלנגה: אני מציע שאת הנוסח נעשה אחר כך.

<שלומית ארליך: נעשה.

<שלומית ארליך: גיא, תסביר את (2) בסעיף 36.

<גיא גולדמן: על ההחלטה של המנהל ב-(ג) ניתן לערער.

<עופרי שליו: בדומה למיזוגים.

<יוסי אלישע: זה לא הליך שהוא - - אין דרך אחרת, צריך את ההוראה הזאת.

<גיא גולדמן: 37.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 105י.

<גיא גולדמן: בסעיף 105י לפקודה, במקום "104א(ב) ו-(ב1)" יבוא "104א(ב1)".

<שלומית ארליך: צריך להכניס פה תיקון, כי מחקנו גם את 103יג.

<שלומית ארליך: הוא קיים כרגע בסעיף, צריך למחוק גם אותו.

<שלומית ארליך: זה צריך להיות במקום "103יג 104א(ב) ו-(ב1)" יבוא "104א(ב1)".

<גיא גולדמן: אוקי.

<גיא גולדמן: עכשיו בא פרק חדש, אחרי 105י, שמאגד לכל שינויי מבנה את ההוראות לעניין שינוי מבנה אחרי שינוי מבנה.

"פרק חמישי: 105י1.

"פרק חמישי: שינוי מבנה נוסף (א) על אף ההוראות לפי חלק זה, חברה שהשתתפה בשינוי מבנה (בסעיף זה – שינוי מבנה קודם), ומבקשת להשתתף, במהלך התקופה הנדרשת, בשינוי מבנה נוסף, אחד או יותר (בסעיף זה – שינוי מבנה נוסף), למעט שינוי מבנה לפי סעיף 104ח, שיש בו כדי לגרום לכך שלא יתקיים תנאי מהתנאים לפי חלק זה המזכים בהטבות בשל שינוי המבנה הקודם, לא יראו בהשתתפותה בשינוי מבנה נוסף כאמור משום אי-קיום תנאי מהתנאים כאמור, אם אישר זאת המנהל על פי בקשה שהוגשה לו לפני שינוי המבנה הנוסף; המנהל ייתן אישור כאמור אם הוכח להנחת דעתו כי מתקיימים כל אלה: תנאי הזכאות להטבות לפי חלק זה היו מתקיימים לגבי שינוי המבנה הנוסף אילו התבצע בתום התקופה הנדרשת; לשינוי המבנה הנוסף תכלית עסקית וכלכלית;

<צבי פרידמן: למה צריך את המילה "עסקית"?

<צבי פרידמן: צריך כלכלית בלבד.

<ג'ק בלנגה: אילו התבצע החל, לא בתום.

<צבי פרידמן: מה זה עסקית?

<צבי פרידמן: עסקית אומר שיש פה גם עסק.

<עופרי שליו: זה לא נכון.

<עופרי שליו: תכנית עסקית וכלכלית זה לא אומר העסק.

<צבי פרידמן: בחוק המיזוגים פירשנו עסקית וכלכלית שזה חייב להיות עסק.

<צבי פרידמן: צריך להיות רק לתכלית כלכלית, זהו, כי לעסקית יהיה פירוש שזה עסק, כמו תיקון קודם.

<עופרי שליו: לא.

<עופרי שליו: תכנית עסקית וכלכלית זה לאורך כל חוק המיזוגים-פיצולים ובפקודה.

<עופרי שליו: אין משהו אחר.

<צבי פרידמן: אז פירשתם עסקית - - זו הייתה המטרה.

<צבי פרידמן: את המילה "עסקית" צריך למחוק.

<רולנד עם שלם: עסקית פה זו סמכות המנהל בכל מקרה, צבי.

<יוסי אלישע: עופרי, תורידו את העסקית.

<צבי פרידמן: ככה זה גם בחוק ההסדרים עם הסיפור של ההלוואה לחברה בת.

<ג'ק בלנגה: אי אפשר לעשות, זה תיקון גורף מידי.

<עופרי שליו: זה לאורך כל חלק ה'2.

<עופרי שליו: כולם מנוסחים ככה.

<יוסי אלישע: הם הבהירו לפרוטוקול שזה לא רק 2(1).

מכלוף מיקי זוהר: נציג האוצר פה?

מכלוף מיקי זוהר: טוב, תמשיכו.

<גיא גולדמן: הימנעות ממס או הפחתת מס בלתי נאותה אינן מהמטרות העיקריות של שינוי המבנה הנוסף, ואם הוגשה בקשה לפי סעיף זה לגבי יותר משינוי מבנה אחד – של כל אחד משינויי המבנה הנוספים או של כולם יחד.

<גיא גולדמן: (ב)על החלטת המנהל לפי סעיף קטן (א) ניתן לערער כאילו הייתה צו לפי סעיף 152(ב).

<גיא גולדמן: (ג)

<גיא גולדמן: הוראות סעיף זה לא יחולו על מיזוג שחברה מבקשת להשתתף בו לאחר שהשתתפה במיזוג קודם.

<גיא גולדמן: " 39.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 131.

<גיא גולדמן: בסעיף 131(א)(5א) לפקודה, במקום "מס שבח מקרקעין" יבוא "מיסוי מקרקעין".

<גיא גולדמן: 40.

<גיא גולדמן: תיקון סעיף 175.

<גיא גולדמן: בסעיף 175(ב) לפקודה, בהגדרה "מחזור עסקאות", במקום "חוק מס שבח מקרקעין, התשכ"ג-1963" יבוא "חוק מיסוי מקרקעין".

<ג'ק בלנגה: למה אתם לא משאירים את שיקול דעת המנהל למיזוג אחרי מיזוג?

<עופרי שליו: יש לך פשוט הגדרה בסעיף 103 – שרשרת מיזוגים.

<ג'ק בלנגה: הוראות סעיף זה לא יחולו.

<ג'ק בלנגה: זה שם?

<עופרי שליו: שם.

<שלומית ארליך: 41.

<שלומית ארליך: תחולה והוראת מעבר (א) חוק זה יחול על שינוי מבנה שנעשה ביום פרסומו של חוק זה – להלן יום הפרסום ואילך.

<שלומית ארליך: התחילה הייתה ליום הפרסום, נכון גיא?

<גיא גולדמן: כן, יום הפרסום.

<שלומית ארליך: לעניין זה, "שינוי מבנה" – כהגדרתו בסעיף 103 לפקודה.

<שלומית ארליך: (ב)על אף הוראות סעיף קטן (א) – סעיף 103ג(8) וביטולו של סעיף 103ג(9) לפקודה, כנוסחם בסעיף 10 לחוק זה, יחולו על מיזוג שנעשה ערב יום הפרסום, ובלבד שביום הפרסום התקיימו לגבי בעלי הזכויות בחברות המשתתפות במיזוג התנאים כאמור באותם סעיפים.

<שלומית ארליך: הכוונה של "באותם סעיפים" היא ל-103ג(8) והביטול של 103ג(9).

<גיא גולדמן: נכון, הסעיפים העיקריים.

<שלומית ארליך: כנוסחם ערב יום הפרסום, וניתנה על כך הודעה למנהל; תסביר מה בעצם ההוראה הזאת אומרת.

<גיא גולדמן: החוק יחול מיום הפרסום ואילך, אבל לגבי שינויי מבנה שנעשו לפני פרסום החוק ובמועד פרסום החוק לא הייתה הפרה של המגבלות, אותן חברות, אותם בעלי מניות יהיו משוחררים מהמגבלות.

<שלומית ארליך: אז למה כתוב "יחולו על מיזוג", לא על שינוי מבנה?

<גיא גולדמן: יחולו עליהם המגבלות.

<יוסי אלישע: אחר כך, שלומית, יש לך את סעיף 105, את התיקונים הרלוונטיים גם לפיצול.

<יוסי אלישע: לכל סעיף פה יש את ההקלה.

<יוסי אלישע: במקום שתהיה תחולה גורפת, יש לכל סעיף ספציפי.

<ג'ק בלנגה: גם ל-5 שנים הארכה?

<שלומית ארליך: אבל שנייה, למה יחולו על מיזוג ולא על שינוי מבנה?

<גיא גולדמן: לא, כי הפסקה של שינוי מבנה שונה.

<גיא גולדמן: יש מיזוג, העברת נכס.

<גיא גולדמן: בגלל זה זה מחולק לפסקאות.

<קריאה: ישוחררו גם מהמגבלות של כפל התקופות?

<קריאה: זה לא היה ברור פה.

<עופרי שליו: זה אחר כך.

<צבי פרידמן: זה כולל ה-5 שנים?

<גיא גולדמן: לא רשום שזה כולל.

<צבי פרידמן: האם העברה שנעשתה לפני מה שכתוב בסעיף הזה - -?

<צבי פרידמן: אני חושב שההגדלה מ-4 ל-5 שנים כוללת את ה-5 שנים פה בפנים.

<צבי פרידמן: זו הכוונה פה?

<צבי פרידמן: זה לא רשום פה.

<גיא גולדמן: לא.

<צבי פרידמן: צריך להוסיף את זה פה.

<ג'ק בלנגה: למה כל כך הרבה תחולה?

<ג'ק בלנגה: למה לא לכתוב שבתקופה הנדרשת יחולו עליו הוראות חוק זה?

<ג'ק בלנגה: מה הסיבה לעמוד כזה שלם?

<גיא גולדמן: זאת הדרך לנסח.

<ג'ק בלנגה: אני חושב שכל מי שנמצא בתקופה הנדרשת, יחולו עליו הוראות חוק זה.

<גיא גולדמן: אבל אם הוא הפר את המגבלות לפני, לא יחולו עליו הוראות חוק זה.

<ג'ק בלנגה: אז את זה תכתוב.

<גיא גולדמן: כתבנו את זה לכל סעיף.

<יוסי אלישע: אבל אתה רואה שיש פה הקלות שמתחבאות בסעיפים אחרים, הן לא כלולות.

<יוסי אלישע: אפשר לכתוב, בכפוף - -

<גיא גולדמן: אני לא יודע מה עוד מתחבא.

<גיא גולדמן: אם יש לך הערות, בוא תגיד.

<ג'ק בלנגה: סוכם בסיכום שהחוק הזה יחול במלואו על כל מי שנמצא במגבלות היום.

<ג'ק בלנגה: זה הסיכום שהיה.

<ג'ק בלנגה: אפשר לכתוב את זה בשני משפטים.

<גיא גולדמן: לא.

<גיא גולדמן: אני לא יודע מה זה ניסוח כללי, אמורפי שאני לא יודע מה עומד מאחוריו.

<גיא גולדמן: זה ההקלות המרכזיות והמשמעותיות.

<עופרי שליו: זה ה-25% שאנחנו משחררים עכשיו.

<עופרי שליו: זה מה שהתכוונו.

<גיא גולדמן: בדיוק, זאת הייתה הכוונה.

<צבי פרידמן: את ה-5 שנים מוסיפים?

<גיא גולדמן: עזוב את ה-5 שנים.

<צבי פרידמן: אבל אמרנו שכן.

<יוסי אלישע: 5 שנים נכלל או לא?

<רולנד עם שלם: אנחנו נוסיף אותו.

<צבי פרידמן: זה כולל גם כפל השנתיים?

<עופרי שליו: זה כפל - -

<שלומית ארליך: אז גיא, תגיד לי את ה-5 שנים.

<יוסי אלישע: וגם הכפל מיזוג.

<גיא גולדמן: שוב, שינויי מבנה שהיו לפני תחילת החוק והם כבר ב-6, 7 שנים, הם בהפרה, כמובן, גם לפי הנוסח החדש, אבל מי שלא הגיע ל-4 שנים, ניתן לו את ה-5 שנים.

<שלומית ארליך: אז איך אתה מתקן?

<גיא גולדמן: בסעיף התחולה נוסיף שההגבלות של ה-5 שנים יחולו גם על שינויי מבנה שהיו לפני פרסום החוק.

<שלומית ארליך: שלא יהיו אחר כך התדיינויות.

<גיא גולדמן: לא, אמרתי את זה.

<שלומית ארליך: סעיף 104א(א) לפקודה, כנוסחו בסעיף 21 לחוק זה, יחול על העברת נכס שנעשתה ערב יום הפרסום, ובלבד שביום הפרסום התקיימו לגבי מי שהעביר זכויותיו בנכס התנאים כאמור באותו סעיף ובסעיף 104ד, כנוסחם ערב יום הפרסום, וניתנה על כך הודעה למנהל;

<צבי פרידמן: הכוונה בהודעה למנהל היא הודעה בלבד, בלי אישור המנהל.

<רולנד עם שלם: הכוונה הודעה.

<שלומית ארליך: סעיף 104ב(א)(1) לפקודה, כנוסחו בסעיף 22 לחוק זה, יחול על העברת נכס שנעשתה ערב יום הפרסום, לחברה שהוקמה במיוחד לצורך כך, ובלבד שביום הפרסום התקיימו לגבי מי שהעבירו את זכויותיו בנכס התנאים כאמור באותו סעיף ובסעיף 104ד, כנוסחם ערב יום הפרסום, וניתנה על כך הודעה למנהל; למה הסעיף הזה מתייחס?

<גיא גולדמן: בהעברת נכס, אם לא הייתה הפרה של המגבלות לגבי העברת נכס במועד פרסום החוק, יחולו המגבלות החדשות על שינוי המבנה הזה, המגבלות שבחוק המוצע.

<גיא גולדמן: לגבי שינויי מבנה שבוצעו לפני תחילת החוק, אם לא הייתה הפרה של - -

<שלומית ארליך: הבנו.

<שלומית ארליך: תתייחסו לאיזה שינוי נכס.

<גיא גולדמן: זה העברת נכס.

<עופרי שליו: 104ב.

<שלומית ארליך: סעיף 104ג(א)(4) לפקודה, כנוסחו בסעיף 23 לחוק זה, יחול על העברת מניות שנעשתה ערב יום הפרסום, ובלבד שביום הפרסום התקיים לגבי חברת האם, כמשמעותה בסעיף 104ג(א)(4), כנוסחו ערב יום הפרסום, התנאים כאמור באותו סעיף ובסעיף 104ד, כנוסחם ערב יום הפרסום, וניתנה על כך הודעה למנהל;

משה גפני: חברי הכנסת והאורחים, אני מבקש להודות לחבר הכנסת מיקי זוהר שנטל את המשימה של העברת החוק.

משה גפני: ביקשו את זה מאוד.

משה גפני: אתה יודע, זה חוק שהם אמרו שהם מבקשים לסיים אותו.

מכלוף מיקי זוהר: אחד מהחוקים המשעממים שנתקלתי בהם.

<ג'ק בלנגה: והחשובים.

משה גפני: אבל הם מאוד אוהבים את זה.

משה גפני: אני מבקש שאם יש חברי ליכוד בין אלה שנהנים מזה עכשיו, שיצביעו בשבילו בפריימריז.

מכלוף מיקי זוהר: לא.

מכלוף מיקי זוהר: רק דבר אחד.

מכלוף מיקי זוהר: ישנן שתי הערות לגבי החוק שמחוסר הבקיאות שלי בחוק הצלחתי לאתר אותן.

מכלוף מיקי זוהר: אחת, גביית מס על העברות בין החברות של חצי אחוז.

מכלוף מיקי זוהר: אני טענתי שיכול להיות שהמס הזה הוא מס מיותר.

מכלוף מיקי זוהר: מאחר ויש העברה בין החברות ואין פעולה שיש בה רווח אלא פעולה ללא מטרות רווח, אנחנו גובים מס תוך כדי פעולת העברה.

מכלוף מיקי זוהר: יכול להיות שהמס הזה הוא מס מיותר.

מכלוף מיקי זוהר: מצד שני, אנחנו גם גובים מס מהעברה במתנה.

מכלוף מיקי זוהר: אם אנחנו מעבירים מס בהעברה במתנה - - אנחנו יודעים שבדרך כלל בהעברות במתנה יש שיקולים כלכליים לזה שמעביר במתנה, ואם יש לו שיקולים כלכליים, אז לא נורא שהוא ישלם קצת מס.

מכלוף מיקי זוהר: פה ייתכן מאוד שהשיקולים הכלכליים הם לאו דווקא שיקולים חיובים, יכול להיות שהם שיקולים שליליים.

מכלוף מיקי זוהר: זאת אומרת, רוצים לעשות את העברה כי אין ברירה, רוצים לפתור בעיה כלכלית, אבל אז אתה גם מוסיף לזה נטל מס בנוסף.

<משה אשר: אל"ף, אני שמח שהגעת לישיבה.

<משה אשר: יש לנו עוד 3 סעיפים.

משה גפני: אבל מיקי זוהר יודע לנהל את זה יותר טוב ממני.

משה גפני: אתה פשוט טועה בעניין.

<משה אשר: אני לא נותן ציונים לאף אחד, כולם יודעים לנהל מצוין.

מכלוף מיקי זוהר: אני עדיין לומד ממך, הרב גפני.

<משה אשר: רק לסוגיה שעלתה בחקיקת המס.

<משה אשר: כאשר יש מכירה של מניות באיגוד מקרקעין, או מכירה של המקרקעין עצמם, אז המוכר משלם את מס השבח, הקונה משלם את מס הרכישה בשיעורים מלאים.

<משה אשר: יש מספר עסקאות מסוימות שבהן יש העברה שלא תמיד השליטה נשארת, או שהעברה היא יותר העברה צורנית בין תאגידים, כמו מתנות בין קרובים.

<משה אשר: באותם מקרים המחוקק גובה מס רכישה בשיעורים מופחתים.

<משה אשר: לא 0, אבל מופחתים.

<משה אשר: אנחנו דיברנו על סיטואציות של שינויי מבנה באיגודי מקרקעין.

<משה אשר: שם התייחסנו לכך שהכלל במקרים האלה הוא שגובים חצי אחוז מס רכישה, שזה בערך 90 אחוז הנחה ממס הרכישה הרגיל.

<משה אשר: במקום 6 אחוז, חצי אחוז, זאת אומרת, יותר מ-90 אחוז.

<משה אשר: עדיין גובים את זה.

<משה אשר: גבייה לא גדולה, אבל היא גבייה קיימת.

<משה אשר: בנושא הזה העלה חבר הכנסת מיקי אם אנחנו רוצים לבטל את זה באופן עקרוני, גורף.

<משה אשר: התשובה היא לא.

<משה אשר: זה גם לא בחוק.

<משה אשר: יש תיקונים בחלק מסוים של החוק.

<משה אשר: חלק אחר מהחוק לא מתוקן, הוא נשאר כמו שהוא.

<משה אשר: אני לא יודע אם זו סוגיה לדיון מעמיק באופן כללי, אבל זה כרגע לא נמצא על הפרק.

<ג'ק בלנגה: אני בעיקרון מסכים עם התזה של משה, אבל החוק הזה נתפס, נקודת המוצא שלו שהוא בא לסייע לחברות הייטק במשק.

<ג'ק בלנגה: נקודת המוצא הזאת היא קצת בעייתית.

<ג'ק בלנגה: החוק הזה חל על כל התאגידים במשק, ללא יוצא מהכלל.

<ג'ק בלנגה: החצי אחוז נולד לפני כמעל 20 שנה.

<ג'ק בלנגה: אין לו מקום יותר בחוק, כי גם ככה יש אגרות מאוד מאוד גבוהות.

<ג'ק בלנגה: אם באים ונותנים הקלה לחברות הייטק, אין שום סיבה לא לתת הקלות, בטח בתחום המקרקעין שהיום הוא נושא בעייתי.

<ג'ק בלנגה: מאוד קשה במדינת ישראל, כשכל הממשלה נלחמת בלהוריד מחירי דירות, לבוא ולהטיל בשינוי מבנה פנימי חצי מס רכישה.

<ג'ק בלנגה: אין לו טעם.

<ג'ק בלנגה: זה נכון שזה לא מעכב פיצולים ומיזוגים והעברת נכסים, אבל זה סוג של קנס.

<ג'ק בלנגה: זו הזדמנות לבוא ולהגיד שבכל מקום שיש חצי אחוז נבטל אותו.

מיקי לוי: אני לא - - אגרה כזו של העברה.

<ג'ק בלנגה: אבל האגרה משולמת בכל מקרה.

<ג'ק בלנגה: החצי אחוז זו הזדמנות לבוא ולמחוק אותו מהחוק.

<ג'ק בלנגה: בחוק ההסדרים, אדוני, האחרון שהעברנו, שינויי המבנה בדירות בחברות ארנק עברו ללא מס רכישה.

<ג'ק בלנגה: כלומר, יש כבר תקדים לזה בחוק.

<ג'ק בלנגה: בוועדת הכספים אושר שלא יהיה מס רכישה בהעברה מחברות ליחידים.

<ג'ק בלנגה: זו הזדמנות לבטל את המס הזה.

<קריאה: זה על אותו קונספט.

<משה אשר: יש הרי הוראת מעבר לפרק משהו שהוא לא היה ראוי.

<ג'ק בלנגה: נכון, אבל יש תקדים לזה.

<משה אשר: להיפך, מזה אתה לומד - - אין העברות כאלו.

<ג'ק בלנגה: זה גם שינוי מבנה.

<צבי פרידמן: גם בירושה יש תקדים.

<משה אשר: אנחנו מדברים פה על ה - -

<ג'ק בלנגה: גם בירושה יש תקדים.

<ג'ק בלנגה: גם במקרקעין בחו"ל אין מס רכישה.

<צבי פרידמן: רואים בזה יותר - -

משה גפני: משה, יש לי בקשה אליך.

משה גפני: אתה עומד על זה שזה יישאר.

משה גפני: יישאר.

משה גפני: אני מבקש שתבדוק את זה.

משה גפני: אני אגיש הצעת חוק.

משה גפני: אני חושב שיש צדק בדברים שלהם.

משה גפני: נכון שהמקרים לא דומים - אמרת נכון את ההבדלים ביניהם - אבל בכל אופן המגמה היום זה להוריד, להפחית - -

<משה אשר: אנחנו נבחן את הנושא.

משה גפני: תבחן ותגיד לי.

משה גפני: אם כן, אנחנו נשים את זה בחוק נפרד, או בחוק אחר שתביאו ננסה להכניס את זה.

<צבי פרידמן: בין כה וכה היא אמורה להגיש עוד כמה חודשים הצעת חוק נוספת.

משה גפני: אמרתי.

משה גפני: עודד, בבקשה.

עודד פורר: תודה, אדוני.

עודד פורר: אני הגשתי בדיון הקודם הסתייגויות.

עודד פורר: גם ביקשתי נושא חדש על משהו.

עודד פורר: אני מסיר את הבקשה שלי לנושא חדש ואת הבקשה להסתייגויות.

<שלומית ארליך: לא צריך שתי בקשות לנושא חדש.

עודד פורר: אין צורך להעביר לכם את זה בכתב, נכון?

<שגית אפיק: זה בסדר.

משה גפני: לא.

משה גפני: ברגע שאתה מודיע אז הכל בסדר.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: הלאה.

<שלומית ארליך: סוגיה נוספת שנשארה פתוחה זה העניין של להחריג ככה שמדובר רק בתושבי חוץ.

<שלומית ארליך: רשות המיסים אמרה שהיא תבחן את זה.

<גיא גולדמן: אמרנו שמצאנו פתרון.

<רולנד עם שלם: הוספנו את 97(א)(5).

<יוסי אלישע: התוספת שהתווספה - -

<שלומית ארליך: אז אין לנו סוגיות נוספות.

<שלומית ארליך: סעיפים 105ג(7) ו-105ג(8) לפקודה, כנוסחם בסעיף 30 לחוק זה, יחולו על פיצול שנעשה ערב יום הפרסום, ובלבד שביום הפרסום התקיימו לגבי החברה המתפצלת ובעלי הזכויות התנאים כאמור באותם סעיפים, כנוסחם ערב יום הפרסום, וניתנה על כך הודעה למנהל; סעיף 105י1 לפקודה, כנוסחו בסעיף 38 לחוק זה, יחול, באישור המנהל, על שינוי מבנה נוסף שנעשה ביום הפרסום ואילך, אף אם שינוי המבנה הקודם שנעשה ערב יום הפרסום; לעניין זה, "שינוי מבנה נוסף" ו – "שינוי מבנה קודם" – כהגדרתם בסעיף 105י1;

<ג'ק בלנגה: "ניתנה על כך הודעה למנהל".

<ג'ק בלנגה: בכל הפסקאות זה במועד הגשת הבקשה, לא ביום פרסום החוק.

<יוסי אלישע: הכוונה ביום העברה.

<ג'ק בלנגה: ביום הבקשה.

<רולנד עם שלם: כן, ביום ההפרה.

<יוסי אלישע: לא, ההפרה - -

<ג'ק בלנגה: כתבת שניתנה על כך הודעה למנהל, זאת אומרת, עמדתי בכל התנאים.

<ג'ק בלנגה: לא ביום פרסום החוק אני צריך לתת את ההודעה, זה ביום שאני מבקש.

<ג'ק בלנגה: זה לא מה שכתוב.

<יוסי אלישע: ביום שאתה מבקש להחיל עליך את ההחלה המאוחרת שביצעת מיזוג לפני.

<יוסי אלישע: זה לא ברור בכלל.

<ג'ק בלנגה: זה לא כתוב ככה.

<גיא גולדמן: אנחנו אומרים, ביום שהוא רוצה ליהנות - -

<ג'ק בלנגה: הבנו, אבל זה לא מה שכתוב.

<גיא גולדמן: כתוב שהוא רק יגיש בקשה.

<ג'ק בלנגה: לא, כתוב "ניתנה על כך הודעה למנהל".

<ג'ק בלנגה: מתי?

<משה אשר: נבהיר בחוזר מתי הוא צריך להגיש את הבקשה.

<ג'ק בלנגה: לא ביום הפרסום.

<משה אשר: לא ביום הפרסום.

<ג'ק בלנגה: "ניתנה על כך הודעה למנהל" - - במועד הגשת הבקשה צריך להוסיף.

<גיא גולדמן: אם הוא רוצה ליהנות מהוראת המעבר, הוא צריך להודיע על זה.

<גיא גולדמן: זה ברגע שהוא החליט שהוא רוצה ליהנות.

<שלומית ארליך: תציע נוסח.

<יוסי אלישע: רולנד, פשוט שיהיה ברור שההודעה היא כשמי שרוצה ליהנות מההקלות כבר עשה את השינוי מבנה טרם התחולה של החוק.

<רולנד עם שלם: נבהיר את זה.

<שלומית ארליך: תיכנס הבהרה לנוסח.

<משה אשר: פה זו הבהרה בחוזר.

<שלומית ארליך: למה בחוזר?

<שלומית ארליך: אתה כותב "וניתנה הודעה - -"

<גיא גולדמן: כי אין פרשנות אחרת.

<גיא גולדמן: את מבינה מזה שזה ביום פרסום החוק?

<גיא גולדמן: כתוב ביום פרסום החוק?

<גיא גולדמן: זה לא כתוב.

<שלומית ארליך: בסדר, אבל לא כתוב שום דבר עכשיו.

<שלומית ארליך: חבל להכניס את זה בנוסח.

משה גפני: שלומית, יש לי בקשה אליך, תנסחי את זה שזה יהיה ברור.

<שלומית ארליך: בסדר.

משה גפני: שלא יצא פה חוק שאנחנו נעשה עליו פרשנויות אחרי זה.

<גיא גולדמן: מי שמתקיים לגביו האמור בסעיף 72א לחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959, ימשיכו לחול לגביו הוראות סעיפים 104ג(ב) ו-105ד(ו) לפקודה, כנוסחם ערב תיקונים בסעיפים 23(2) ו-31 לחוק זה.

<שלומית ארליך: אז רק תסביר מה זה אומר.

<עופרי שליו: בשינויים שעשינו בסעיפי חוק עידוד בהקשר של חלוקת דיבידנד, שמרנו את הניסוח הקודם למי שיש לו - - נשאר בנוסח הישן.

<עופרי שליו: אין על זה שום - -

<גיא גולדמן: לא פוגעים בו.

<ג'ק בלנגה: זה לא אם לא פוגעים בו, זה מקשים עליו.

<ג'ק בלנגה: מה זאת אומרת?

<ג'ק בלנגה: זה סעיפי הקלות, זה לא סעיפי החמרות.

<עופרי שליו: זה לא סעיפי הקלות.

<עופרי שליו: מדובר על הדיבידנד.

<עופרי שליו: אותם סעיפים שתיקנו והתאמנו אותם לשינויים שחלו בחוק עידוד - אין שום הקלה, זה אותו דבר.

<עופרי שליו: ברגע שאתה עושה שינוי מבנה לפי 104ג או פיצול אופקי, חל עליך הדיבידנד אם יש לך מפעל או היה לך מפעל - - פה נשאר הנוסח הישן.

<ג'ק בלנגה: זאת אומרת, הנוסח הישן אתה מחמיר איתו, אתה רוצה מס על הדיבידנד.

<ג'ק בלנגה: תן דוגמה.

<עופרי שליו: לא, זה אותו הדבר.

<ג'ק בלנגה: אפשר לתת דוגמה מה שונה דין 72א לפני תיקון לאחרי תיקון?

<עופרי שליו: הוא לא שונה.

<עופרי שליו: בפועל הוא מופעל אותו הדבר.

<עופרי שליו: זה בסך הכל התאמה של הסעיפים בגלל שינויים בחוק שחלו עם הזמן.

<עופרי שליו: המהות היא אותה מהות.

<עופרי שליו: זה לא משנה דבר.

<ג'ק בלנגה: אבל מי שמתקיים זה תמיד, גם בעוד 5 שנים?

<ג'ק בלנגה: לא הבנתי את הנוסח.

<ג'ק בלנגה: האם הנוסח של הפסקה הזאת זה מישהו שנמצא היום בסטטוס, או שעל מישהו שיעשה שינוי מבנה בעוד 7 שנים יחולו הסעיפים 104ג(ב) בנוסח הישן?

<עופרי שליו: מי שיש עליו מפעל שחל עליו סעיף 72א - -

<ג'ק בלנגה: היום, לא בעוד 3 שנים.

<שגית אפיק: זה ערב יום התחילה של החוק?

<שגית אפיק: האם הכוונה היא ערב יום התחילה של החוק במילים "מי שמתקיים לגביו"?

<ג'ק בלנגה: מי שמתקיים לגביו מתי?

<ג'ק בלנגה: האם היום, או בעוד 20 שנה?

משה גפני: טוב, אנחנו נכתוב "מי שמתקיים לגביו ערב חקיקת החוק הזה".

משה גפני: בסדר.

משה גפני: יש עוד הערות?

משה גפני: טוב.

משה גפני: מיקי זוהר, אני יכול להצביע?

מכלוף מיקי זוהר: מבחינתי כן.

משה גפני: הצעת חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 241), התשע"ז-2017, עם השינויים שנעשו ועם הנוסח כפי שאנחנו אמרנו שייקבע בחוק.

משה גפני: מי בעד אישור הצעת החוק, ירים את ידו?

משה גפני: מי נגד?

משה גפני: מי נמנע?

משה גפני: בעד – פה אחד

משה גפני: נמנעים – אין

משה גפני: הצעת החוק אושרה.

משה גפני: אני מברך אתכם על הצעת החוק הזאת, אבל אני מגיש רביזיה.

מיקי לוי: למה?

מיקי לוי: אה, החצי אחוז.

משה גפני: הסיפור של התעשייה האווירית.

משה גפני: העברנו פה את התעשייה האווירית, עבדנו, פתאום אחרי שבועיים רשות המיסים ביקשו מרועי פולקמן להגיש רביזיה.

משה גפני: יש רביזיה.

משה גפני: אנחנו לא יכולים להניח את זה.

משה גפני: אם זאת השיטה, תהיה רביזיה על כל דבר.

מיקי לוי: אבל פה אנחנו פוגעים לא ברשות המיסים.

<משה אשר: גפני, אפשר דקה איתך?

משה גפני: תשמע, אני מבקש ומבקש.

משה גפני: לא יכול להיות דבר כזה.

משה גפני: אנחנו יושבים פה, עובדים.

משה גפני: עשינו את הנושא הזה של התעשייה האווירית, נגמר העניין.

משה גפני: הצבענו.

משה גפני: אחרי שבועיים מגיע חבר כנסת, אחד שלא ישב בישיבות, ומגיש רביזיה.

משה גפני: אני לא יכול להניח את זה במליאת הכנסת.

משה גפני: אם זאת השיטה, הרביזיות יהפכו לחם חוק.

משה גפני: אתה רוצה לדבר איתי רגע בנפרד?

<משה אשר: כן.

משה גפני: בקשה.

<משה אשר: אפשר דקה הפסקה איתך?

משה גפני: כן.

משה גפני: אני עובד פה, כשבסוף מה אני מקבל?

משה גפני: אפשר לחשוב שאני התעשייה האווירית.

משה גפני: אתם ביקשתם את זה.

מיקי לוי: אולי גם תקבל תוספת שכר.

משה גפני: אני מחדש את הישיבה.

משה גפני: לאחר שחבר הכנסת רועי פולקמן – אני אומר את זה לליאת - הסיר את הרביזיה מהנושא של התעשייה האווירית - גם הם רוצים חוק שהעברנו פה כבר לפני שבועות ארוכים - אני גם מסיר את הרביזיה מהחוק הזה.

מיקי לוי: הפעם זה לקח מהר.

משה גפני: אבל איזו שיטה זאת?

משה גפני: רועי פולקמן לא היה בדיון.

מיקי לוי: אני יודע, אני מבין אותך.

משה גפני: הלשכה המשפטית צריכה להעלות את זה למליאה.

משה גפני: כשאני שואל אותם למה זה לא עולה, אומרים לי "יש רביזיה".

משה גפני: אין שיטות עבודה כאלו.

משה גפני: אנחנו עומדים מול רשות המיסים, מותר להם להגיד מה שהם רוצים.

משה גפני: אנחנו יכולים לקבל, לא לקבל, להתווכח, לדון.

משה גפני: כשמצביעים, נגמר הסיפור הזה.

משה גפני: אם באים חברי כנסת ומגישים הסתייגות, בסדר, אבל מי שלא נמצא בדיון לא מגיש.

משה גפני: אני מבקש את הנושא של התעשייה האווירית וגם את החוק הזה להעלות למליאה, בסדר?

<משה אשר: אנחנו מודים ליושב-ראש הוועדה ולחברי הכנסת.

<ג'ק בלנגה: אפשר אדוני משפט אחד?

משה גפני: כן, בבקשה.

<ג'ק בלנגה: אני רוצה לנצל את ההזדמנות לברך את רשות המיסים על החוק הזה.

<ג'ק בלנגה: אנחנו מבקשים מאוד גם בחוקים האחרים שתשבו איתנו באותה צורה ובאותה נכונות.

משה גפני: כל הכבוד.

<ג'ק בלנגה: אני רוצה לציין שרשות המיסים, כמעט ברוב הדברים שביקשנו, לרבות התחולה וסעיפים אחרים, היו מאוד נכונים.

<ג'ק בלנגה: עדיין יש טיפה נקודות שהבטיחו.

<ג'ק בלנגה: אדוני אישר את זה בישיבה הקודמת.

<ג'ק בלנגה: עד דצמבר יביאו תיקוני חקיקה - מוצעים לפחות נוסחים - אם לא יהיו בחירות.

<ג'ק בלנגה: חן חן ותודה.

<צבי פרידמן: אני רוצה להצטרף לברכות.

<צבי פרידמן: נעשתה פה עבודה נפלאה.

<צבי פרידמן: יש פה צוות נפלא.

משה גפני: משה, אני מתחיל לדאוג ממה שהולך פה.

<משה אשר: יש שיתוף פעולה מקצועי, אמיתי.

<צבי פרידמן: תיקונים שהמשק נחוץ להם.

<צבי פרידמן: אני חושב שלאור התיקון שכבר עבר, הצמיחה במשק תגדל, הרבה חסמים יוסרו.

<צבי פרידמן: נשאר לנו עוד עבודה מסוימת.

<צבי פרידמן: אני מקווה שתוך חודש תוגש הצעת חוק משלימה.

<צבי פרידמן: גם היא תהיה חשובה מאוד.

<צבי פרידמן: ישר כוח לכל עושי המלאכה.

<יוסי אלישע: אדוני, גם לשכת עורכי הדין מצטרפת לברכות.

<יוסי אלישע: אנחנו בירכנו בהתחלה, מברכים בסיום.

<יוסי אלישע: אנחנו רוצים להודות לרשות המיסים על העבודה.

<יוסי אלישע: זה היום קיים.

<יוסי אלישע: שיתוף הפעולה הזה קיים עם הלשכות המקצועיות כמעט בכל הרבדים של החקיקה, בכל הנושאים.

<יוסי אלישע: התודות בעיקר לאדוני היושב-ראש, לאור הדרישות שלו שהדברים יגיעו מושכלים יותר לפה.

<יוסי אלישע: אז תודה רבה.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: רצית?

משה גפני: אחרון המברכים.

<ליאור שמש: אני רוצה להגיד שכמי שנמצא בעולם הטכנולוגיה וההייטק כבר הרבה מאוד שנים החוק הזה סופר סופר חשוב.

<ליאור שמש: אני חושב שזו זריקת עידוד ומרץ מאוד מאוד חשובה לכל ענף ההייטק.

<ליאור שמש: אני רוצה להודות לרשות המיסים.

<ליאור שמש: אני יודע שהיו הרבה עוסקים בדבר ובמלאכה, באמת כל הכבוד.

משה גפני: תודה רבה.

<משה אשר: תודה לעובדים שלנו שעשו במלאכה, ללשכות המקצועיות.

<משה אשר: תודה רבה לכולכם.

<משה אשר: שתהיה לנו כלכלה טובה יותר.

משה גפני: משה, אני מבקש להודות לרשות המיסים בראשותך, לאנשים שעשו פה במלאכה והועילו בחקיקת החוק הזה.

משה גפני: אני שמח על העובדה היותר חשובה מבחינתי, שזה שאתם מגיעים להסכמות עם הגופים המקצועיים.

משה גפני: בשבילי הגופים המקצועיים וגם בשבילך הם חלק מהחקיקה.

משה גפני: לפעמים יש מחלוקות, מה אפשר לעשות, אבל ברוב המקרים אפשר להגיע לפתרונות.

משה גפני: הדוגמה הזאת היא דוגמה טובה מאוד.

משה גפני: אני מודה לך על שיתוף הפעולה הזה.

משה גפני: אתם נבהלתם לרגע כשהייתה רביזיה.

<קריאה: כן.

<משה אשר: הצלחת להלחיץ את כולנו פה.

משה גפני: אבל גם התעשייה האווירית מבקשת שאני אעזור להם.

משה גפני: מגיע לי פה קיצוץ רוחבי של מיליארד 400 מיליון.

משה גפני: אם אני לא מאשר אותו, אני לא מאשר לניצולי שואה.

משה גפני: משרד האוצר ואגף התקציבים מחבר את הכל ביחד.

משה גפני: אני נמצא בדילמה קשה כל הזמן.

משה גפני: אין ברירה, צריך לעשות מה שאפשר.

משה גפני: החוק הזה באמת היה חשוב.

משה גפני: אפילו שהיום צום י"ז בתמוז - -

<יוסי אלישע: אם לא היה ברור, אנחנו גם אומרים תודה לאדוני.

משה גפני: בסדר גמור.