ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 20, פרוטוקול מספר 108, 2017-03-14 13:00

אורי מקלב: צהריים טובים לכולם, אני מתכבד לפתוח ישיבה של ועדת המדע והטכנולוגיה.

אורי מקלב: היום הצטרף אלינו חבר הכנסת חיים ילין.

אורי מקלב: היום יום שלישי, פעמיים כי טוב פעמיים, ט"ז באדר תשע"ז, ה-14.3.2017.

אורי מקלב: על סדר יומנו הגנת הסייבר במרחב הממשלתי.

אורי מקלב: קודם אני אבקש לפתוח ככה במילה אחת או שתיים על יום המדע הלאומי, אנחנו מציינים היום במדינת ישראל, גם בכנסת.

אורי מקלב: אנחנו עכשיו ממש חוזרים, מגיעים מתערוכה שהוצגה בנתב"ג, מי שראה ומי שלא ראה בוודאי אולי הוא שמע ואם לא הוא יכול להביט, לגלוש באתרים המתאימים, כשבא לשקף את הפיתוחים הישראלים מאז קום המדינה.

אורי מקלב: דיברנו על כך שלא, אני לא יודע אם יש מדינה, אבל ודאי לא מדינות רבות שיכולות להציג תערוכה כזאת מרשימה.

אורי מקלב: אבל היא מרשימה לא רק בעיצוב שלה, אלא בתוכן, במגוון הדברים שישראל הצטיינה בזה, שהיא הייתה הראשונית בזה, חדשנית, היא הייתה המובילה בעניין ואנחנו היום כשאנחנו אומרים מדע אנחנו אומרים את זה מדע וטכנולוגיה ביחד.

אורי מקלב: כשיש קשר בין הדברים.

אורי מקלב: גם בתחום הטכנולוגי אנחנו עם פיתוחים מיוחדים.

אורי מקלב: לא כיוונו את זה להיום, את הוועדה, את יום המדע, ועדת המדע והטכנולוגיה לא יושבת היום אבל ודאי היום שאנחנו קוראים בכל הכותרות מלאות בקנייה ומכירה של מובילאיי לאינטל שהיא אירוע באמת מרשים שרק מציף את הנושא, את מה שקורה במדינת ישראל.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שבכל דבר כזה, בכל מחקר ודאי ובכל המצאה בנושאים של מדעים ומדענים וחוקרים וממציאים צריך כל הזמן להיות קדימה.

אורי מקלב: אם אתה עומד במקום אחד אתה בעצם מתדרדר אחורנית.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שמאחורי הפעילות שלנו בנושא הזה היא לא רק להתרפק על העבר ורק לטפוח על השכם, להגיד הנה אנחנו טובים או אבל לא רק שהיינו טובים אלא שאנחנו גם יכולים להיות בזה טובים.

אורי מקלב: בשביל זה צריך להשקיע הרבה, גם לתמרץ, גם לקדם, גם לחנך.

אורי מקלב: והיום הזה גם נעשה בשביל המטרות האלה.

אורי מקלב: יחד עם מדע וטכנולוגיה, יחד עם טכנולוגיה מתקדמת יש תופעות לוואי שתופעות הלוואי האלה זה מה שאנחנו קוראים היום סייבר ומה שאנחנו קוראים היום הגנה על הסייבר.

אורי מקלב: זה נושא מאוד מאוד רחב.

אורי מקלב: ועדת המדע והטכנולוגיה שהיא אמונה, היא הגורם המפקח, על נושא של הגנה על הסייבר ושל הסייבר עצמו לפי תקנות ולפי הנוהל.

אורי מקלב: להגיד לכם שאני בא עם ידיים נקיות ולא מרגיש קצת נקיפות מצפון שאנחנו מספיק עושים בדבר הזה, אני אומר בפירוש, מתוודה שלא.

אורי מקלב: אנחנו חושבים שכגורם מפקח אנחנו צריכים להיות הרבה יותר פעילים, הרבה יותר זמינים בעניין הזה, התדירות שלנו צריכה להיות הרבה, הדיונים שלנו צריכים להיות באופן תדיר יותר.

אורי מקלב: אבל אני מה שנקרא להגנה.

אורי מקלב: בהגנה, להגנתנו אני יכול להגיד שגם בתחום האחריות יש כמה כאלה שאולי, ודאי בכנסת עצמה, שתי ועדות שאחריות על זה.

אורי מקלב: יש ועדת משנה של ועדת חוץ וביטחון וגם ועדת המדע והטכנולוגיה ובגלל זה שיש גדרה בשותפה, משהו עם שותפים, אז יש דברים שנופלים ומי אחראי על מה ועד שדנים בזה בעצם אנחנו לא היינו מספיק מתמידים ונחושים בדיונים שלנו.

אורי מקלב: אבל אני חושב שאנחנו חוזרים בתשובה.

אורי מקלב: כוונתנו היום להתחיל לשבת באופן קבוע ואנחנו נקיים סדרה של דיונים שהדיון הראשון אנחנו מדברים בוודאי על המרחב הממשלתי, כמה שנספיק באופן כללי, גם בתחום הממשלתי ובמרחב הממשלתי אנחנו נרד לפרוסות יותר דקות.

אורי מקלב: לאחר מכן אנחנו נעבור, כמובן, לגופים, לאתרים חשובים מאוד שחשובים לנו.

אורי מקלב: אנחנו, כמובן, גם נרד למגזר הכללי שיהיה לנו כדי שאנחנו נוכל באמת להקיף את כל הנושא.

אורי מקלב: אנחנו בעניין הזה יש לנו שיתוף פעולה, גם עם יו"ר הרשות, עם מטה הסייבר, עם משרד ראש הממשלה, עם ראש הרשות.

אורי מקלב: כיום אנחנו באמת חושבים שאנחנו הולכים על דרך נכונה של שיתוף פעולה בדיונים ושהדיונים יעילים ומועילים.

אורי מקלב: גם הוועדה, גם כל המטות והרשות שזה נושא בפני עצמו שאני עוד לוקח לי זמן ללמוד מה זה הרשות, מה זה היחידות, מה זה מטה הסייבר ורשות הסייבר ויהב ורשות התקשוב.

אורי מקלב: הדברים האלה, לדעתו של רועי, עשיתי לי כאן תרשים.

אורי מקלב: אבל אנחנו בכל אופן, זה חלק מהלמידה שלנו שגם הציבור רוצה לדעת מה זה רשות ומה זה מטה ומה זה ראש הרשות.

אורי מקלב: בעיקר לגבי תחום האחריות לא בנושא הפרסונלי.

אורי מקלב: עוד מילה אחת בנושא יום המדע.

אורי מקלב: אני רוצה כבר לבקש ממר כרמלי שיציג את הדברים אבל לכבוד יום המדע, אולי אנחנו נאמץ את זה ככה באופן כללי, אנחנו רוצים להודות לד"ר שירלי אברהמי, מנהלת מרכז המחקר והמידע של הכנסת, שחיבר בינינו לבין המדענים או בין המדען, כמובן, אבל בכלל ברעיון כדי לתת בוועדת המדע במה אפילו קטנה שבמשהו יוכלו להציג את הדברים שעל ליבם אבל בעיקר גם הדברים המקצועיים ובסך הכל את העבודה שביום יום פחות נחשפים.

אורי מקלב: הוועדה רואה חובה וגם זכות בלתת את השולחן והפלטפורמה כדי להעלות נושאים מפעם לפעם שקשורים לכם, המדענים בישראל.

אורי מקלב: קודם כל אני אומר גם באוניברסיטאות וגם באקדמיה וגם בכל המחקרים, המכונים וכל מה שרלוונטי אני אבקש ככה- - - אני מתנצל מראש, אני איתכם בהתחלה, אני לא יודע כמה זמן תהיה ההתחלה, לאחר מכן יחליפו אותי, חברת הכנסת יעל כהן פארן היא תחליף באיזשהו שלב.

אורי מקלב: חיים ילין, ביקשנו, אבל אתה נאלץ ממחוייבות אחרות.

אורי מקלב: יש הצבעות על חוק שהממשלה חשוב לה להביא את זה היום לקריאה שנייה ושלישית והיום גם למליאה ושאני בתור חבר נאלץ להיות ולהצביע בהצבעות.

אורי מקלב: עוד היום בבוקר גם עוד לא ידענו באיזה שעה זה יהיה ככה שממש באמת מתנצל.

אורי מקלב: אם היינו יודעים לא היינו קובעים את הוועדה בזמן כזה, אבל ההכרח במקרה כזה, אבל אני מחוייב אליו.

אורי מקלב: אנחנו ביקשנו לעשות איזה מודל שככה להציג, בוודאי לכבוד יום המדע, בפתיחה לתת לך לכבוד יום המדע להציג דברים, להגיד דברים.

אורי מקלב: בבקשה, פרופסור חגי אייזנברג, האוניברסיטה העברית בירשולים, חוקר.

<חגי אייזנברג: תודה.

<חגי אייזנברג: שלום, צהריים טובים יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת מקלב, חבר הכנסת ילין.

<חגי אייזנברג: אני בא לכאן היום עם שני כובעים.

<חגי אייזנברג: קוראים לי חגי אייזנברג, אני, כמו שהציגו אותי, חבר סגל באוניברסיטה העברית במכון רקח לפיזיקה.

<חגי אייזנברג: יש לי מעבדה ניסיונית, אני בוגר של הטכניון, מכון ויצמן והשתלמתי שנתיים באוניברסיטה של סנטה ברברה לפני שחזרתי והמעבדה שלי קמה בשנת 2005 ומאז אני חוקר כאן.

<חגי אייזנברג: אני רוצה עקרונית לקדם איזשהו רעיון כמו שהציג היושב ראש שתהיה יותר אינטראקציה בין קובעי המדיניות ויושבי הבית כאן לבין מדענים שיבואו כאן לבקר מדיי פעם, יתנו קצת שאר רוח, לאו דווקא את הדברים שמתחברים ישירות לעניין, אלא לפעמים בפריפריה דברים שמלווים וגם דברים שלפעמים קשורים לעניין אבל שיהיו יותר מפגשים כאלה של אנשי מדע עם חברי הבית.

<חגי אייזנברג: והיום זו פשוט סנונית ראשונה מאחר ואמרו לי שיש יום המדע והגנת הסייבר אז אמרתי אמנם אני לא ממדעי המחשב אבל אני יכול להציג נושא שאני חושב שכן יעניין כאן הרבה אנשים בחדר ואני חושב שגם חשוב להגיד אותו ואני לוקח לעצמי את הארבע דקות הבאות להציג אותו.

<חגי אייזנברג: זה הכובע השני שלי שהוא מתקשר יותר לנושא המחקר שלי.

<חגי אייזנברג: מה שרציתי לספר לכם שלמעשה בשנים הקרובות, ואנחנו מדברים על טווח שנים לא ידוע שבין שנים בודדות שלוש עד חמש שנים לבין, יש כאלה שאומרים 20, אבל כנראה לא הרבה, כל הדרכים הקיימות היום להצפנה, לדוגמה, באינטרנט, הולכות להעלם מהעולם, הולכות להיות obsolete, לא רלוונטיות והולכות למעשה להפרץ.

<חגי אייזנברג: הסיבה לזה שאנחנו נמצאים במהלך של מהפכה שנקראת המהפכה הקוונטית השנייה.

<חגי אייזנברג: המהפכה הקוונטית הראשונה מייחסים אותה להמצאת הטרנזיסטור.

<חגי אייזנברג: המהפכה הקוונטית השנייה היא מתרחשת בשני העשורים האחרונים שאנשים התחילו להתייחס למידע שמיוצג במערכות קוונטיות.

<חגי אייזנברג: כמשלבים את תורת הקוונטים במערכות של מידע ומקבלים כל מיני מכשירים חדשים וגישות חדשות.

<חגי אייזנברג: אחת מהן, שאולי חלקכם שמעתם, מדברים על בנייה של מחשב קוונטי.

<חגי אייזנברג: מחשב קוונטי זה מכונת חישוב שעובדת אחרת לגמרי מהטלפונים הסלולאריים שלנו והמחשבים, הלפטופים שלנו.

<חגי אייזנברג: היא עובדת לחלוטין שונה ויכולה לעשות דברים שונים.

<חגי אייזנברג: מה אחד הדברים הראשונים שהראו שהיא עושה?

<חגי אייזנברג: פורצת את רוב הפרוטוקולים היום של תקשורת המוצפנים, ויותר ספציפית לבעלי המקצוע, הפרוטוקול הכי נפוץ היום באינטרנט שנקרא RSA, מחשב קוונטי יפרוץ אותו.

<חגי אייזנברג: היום ברחבי העולם, ה-NSA הודיע לפני שנה לגופים שחשוב להם העניין להתחיל להערך לעידן הנקרא עידן פוסט המחשב הקוונטי, שאחרי המחשב הקוונטי, להתחיל להערך אליו כי יודעים שמחשבים קוונטיים יפרצו בצורה יעילה את הפרוטוקולים האלה.

<חגי אייזנברג: ישנן שתי דרכים שאפשר להערך ל"איום" הזה.

<חגי אייזנברג: אחת מהן היא פשוט, אנשים היום כותבים אלגוריתמים, כותבים פשוט שיטות חדשות של הצפנה.

<חגי אייזנברג: אבל גם השיטות האלה לא ברור אם הן לא יעמדו בפני המחשבים הקוונטיים.

<חגי אייזנברג: זה נכון שאף אחד עוד לא ראה, הראה איך, אבל יש סיכוי שגם הם לא יעמדו בפניהם.

<חגי אייזנברג: ולכן יש שיטה שכבר הוצעה והודגמה ויש אפילו חברות שקמות ובונות מכשירי הצפנה כאלה, מכשירים שמצפינים תקשורת בסגנון הזה.

<חגי אייזנברג: זה נקרא, בצורה מפתיעה, הצפנה קוונטית.

<חגי אייזנברג: זאת אומרת, עוד טכנולוגיה קוונטית שמצליחה להתגבר על המחשבים הקוונטים שיפרצו.

<חגי אייזנברג: בקיצור, אנחנו עומדים בפני עידן קוונטי שיסכן הצפנות וצריך להערך אליו.

<חגי אייזנברג: זאת הנקודה.

<חגי אייזנברג: לסיום אני רק אזכיר מה קורה בעולם.

<חגי אייזנברג: אני אספר לכם שהסינים באוגוסט, בקיץ, שלחו לוויון תקשורת ראשון, נקרא הלווין הקוונטי הראשון שממש השתמש בפרוטוקול הזה של ההצפנה כדי להצפין תקשורת לווינית.

<חגי אייזנברג: ביקר אצלי עמית מארצות הברית שהוא מאוד מאוד מעורב שם ברשויות הפיתוח של ההגנה דרך דרפ"א ודברים כאלה.

<חגי אייזנברג: הוא אמר לי שהאמריקאים קוראים ללווין הזה היום הספוטניק הקוונטי.

<חגי אייזנברג: הוא כנראה הולך להתחיל איזשהו מירוץ חימוש של הצפנות ושל טכנולוגיות קוונטיות עם הרבה מאוד השקעה סביבו, הרבה בגלל הלווין הסיני הזה.

<חגי אייזנברג: האיחוד האירופי יוצא עכשיו במה שנקרא היוזמה הקוונטית.

<חגי אייזנברג: זה משהו שיעניין את קובעי המדיניות.

<חגי אייזנברג: הם הולכים לתת בשנה הקרובה, בחודשים הקרובים, במסגרת היוזמה הקוונטית, The quantum initiative, 500 מיליון אירו בחמש שנים ומחפשים מדינות עמיתות שישתתפו בהשקעה הזאת, הכספית, כולה סביב טכנולוגיות קוונטיות.

<חגי אייזנברג: הצפנה קוונטית, מחשוב קוונטי ועוד כמה ענפים שהיריעה עכשיו קצרה מדיי בשביל לספר עליהם.

<חגי אייזנברג: ולסיום אני רק אספר לכם שגם במדינת ישראל יכול להיות שיושבים כאן אנשים שאני פשוט לא מכיר שאפילו מודעים למה שאני הולך לספר, מפע"ת שזה גוף הפיתוח של משרד הביטחון נמצא במהלך דיי ארוך שבו הם הולכים להשקיע 7.5 מיליון ₪ בבנייה של מערכת הצפנה קוונטית, מה שסיפרתי עליו עכשיו, כבר רוצים את הטכנולוגיה הזאת בארץ.

<חגי אייזנברג: זה מכרז שהולך להגמר ממש בשבועות הקרובים להחליט מי יבנה את זה.

<חגי אייזנברג: זה בין אקדמיה לתעשייה.

<חגי אייזנברג: אני חושב שהרצינות והחשיבות של העניין הזה ניבטת מההשקעות הרבות האלה.

<חגי אייזנברג: תודה רבה לכם.

חיים ילין: רגע, אבל לא מסתדר לי, 7.5 מיליון ₪ מול כמה אמרת?

<חגי אייזנברג: ספציפית בהצפנה קוונטית - - -

חיים ילין: אמנם לא למדתי תורת הקוונטים אבל בטח לא חישובים כאלה אבל נראה לי שזה כלום.

<חגי אייזנברג: המענה פשוט.

<חגי אייזנברג: קודם כל אנחנו מדברים על טכנולוגיות קוונטיות שזאת יריעה הרבה יותר רחבה.

<חגי אייזנברג: ודבר שני אנחנו מדברים על כל האיחוד האירופי מול מדינת ישראל, משרד הביטחון, מפע"ת שרוצה להשקיע במערכת אחת.

<חגי אייזנברג: ההשקעה הזאת, ה-7.5 מיליון ₪, זאת השקעה מאוד יפה מבחינת משרד הביטחון.

<חגי אייזנברג: כמובן שגם גופים אחרים צריכים להיות מעודכנים, אני לא יודע מה קורה בגופים אחרים, אולי אנשים כבר שמעו על זה.

<חגי אייזנברג: בטוח יש כאן אנשים שלא נחשפו לזה פעם ראשונה היום ממנו אז אולי הם יוכלו להגיד מה הם עשו בעניין.

חיים ילין: אני אגיד לך משהו, אם זה משמר את הכסא של הפוליטיקאים במקום אז יכול להיות שיתחילו להתעניין.

אורי מקלב: אני לא יודע אם זה צריך להיות באמת אתה אומר את זה בציניות וזה נכון אבל באופן אמיתי אתה מעלה נושא שזה נקרא, זה peanuts מתוך התועלת בכל מבחן שלא יהיה.

אורי מקלב: כמובן, שזה, יש לזה חשיבות מאוד גדולה רק אנחנו צריכים שלא נאבד את זה.

אורי מקלב: אנחנו אמנם נחשבים מאוד מאוד חדשניים ומתקדמים בנושא הסייבר, כל נושא ההייטק וכל נושא הפיתוחים.

אורי מקלב: אבל בסופו של דבר יש גם נושאים שאנחנו איבדנו אותם.

אורי מקלב: נושא של לווינים, אנחנו איבדנו אותם בגלל חוסר השקעה לא בגלל שום סיבה אחרת.

אורי מקלב: זה היה אצלנו, היינו בוודאי מובילים בזה ואיבדנו את זה.

אורי מקלב: מקום בדרישה של השקעות.

אורי מקלב: אני מביא את זה כדוגמה גדולה יותר אבל גם בנושא הזה זה משהו קטן שיכול להביא לצעדים מאוד מאוד גדולים ואתה באמת, אנחנו שמחים שאנחנו ראינו את המאמר של הפתיחה אבל במסגרת הדיון הזה לא נוכל להרחיב בעניין הזה.

אורי מקלב: אולי מישהו בתוך הדברים שלו ירצה להתייחס לזה.

אורי מקלב: מלשכת עורכי הדין אני רואה שמבקשים בעניין הזה.

אורי מקלב: אנחנו באמת חושבים שבחרת נושא מעניין שזה חובתנו ואנחנו נצטרך לקיים דיון מיוחד, אנחנו נציג בפני האנשים המתאימים.

אורי מקלב: אתה מביא משהו לפתחנו שאנחנו צריכים להתייחס, אנחנו לא יכולים להשאיר אותו ככה.

<דן חי: עורך דין דן חי, יושב ראש הוועדה להגנת הפרטיות בלשכת עורכי הדין.

<דן חי: איך זה משפיע מה שאמרת כל העולם הזה של הפיכת מידע לאנונימי, זה רלוונטי למשל בחוק נתוני אשראי החדש, יש שם פרק שעוסק בזה.

<דן חי: איך כל העולם הזה מושפע?

<חגי אייזנברג: יש מחשבות בכיוונים האלה גם על אנונימיות ועל תעודות זהות ועל דברים כאלה.

<חגי אייזנברג: הן מאוד מאוד עתידיות.

<חגי אייזנברג: את זה כבר הייתי שם במסגרת הטווח הרחוק, ההשפעה שלו.

<חגי אייזנברג: אנחנו מדברים עכשיו ממש על תקשורת מנקודה לנקודה בין גופי ביטחון, בנקים, דברים כאלה.

<חגי אייזנברג: אפילו זה לא יורד עוד לרמה של האזרח הפרטי בגלל שהטכנולוגיות כל כך מתקדמות.

<דן חי: המשמעות היא שמידע אנונימי יוכלו להפוך אותו בקלות בחזרה למידע מזוהה?

<חגי אייזנברג: התשובה היא כן.

אורי מקלב: תודה.

אורי מקלב: אנחנו אם ככה אתה מביא אותנו לצלול לנושא שאנחנו לשם כך התכנסנו, אתה רוצה להתייחס?

חיים ילין: אני רוצה להתייחס כי זה מאוד מעניין וזה גם נוגע למערך של הסייבר.

חיים ילין: אנחנו, גם אורי מקלב וגם אני, היינו שותפים לוועדה שאורי ניהל אותה של התעודות הביומטריות.

חיים ילין: דיונים מאוד - - - אתה יודע מה, התרוממנו מעל הדיון הפוליטי הפשוט ובאמת בפעם הראשונה חוויתי את החוויה של דיונים שהם היו לעניין.

חיים ילין: זאת אומרת, לא - - - אבל כולם פחדו שבעצם דרך המאגר הזה 8 מיליון איש, הזהות שלהם פשוט תפרוץ לכל מי שרוצה ובעצם 8 מיליון מחבלים, לצורך העניין, אני לוקח את הקצה השני, יהפכו להיות עכשיו אזרחי מדינת ישראל.

חיים ילין: זאת אומרת, זה הצד הקיצוני שמציירים.

חיים ילין: תחת זה נכנס גם הסייבר, אני לא סתם אומר את זה, כי הוקמה ועדה.

חיים ילין: הוועדה היא ועדה מטעם משרד ראש הממשלה ושקלה את כל השיקולים.

חיים ילין: עכשיו הסייבר בחקיקה עצמה יושבת מעל הוועדה ואתם בעצם קובעים.

חיים ילין: אתה שומע פה - - - לפעמים אני מרגיש שחלק מאתנו זה לא רק לבקר, אלא גם לחבר בין בני אדם ובין דעות בשביל להוציא משהו.

חיים ילין: בסנהדרין תמיד אמרו, אם אתה לא מצליח לשכנע לפחות תשמע את כולם ותגיד את המשפט שמחבר אחד, אחד, אחד.

חיים ילין: אני חושב שזו הגדולה שלנו במדינת ישראל.

חיים ילין: היא מכבדת אבל היא גם יודעת לעקוף.

חיים ילין: זאת אומרת כששואלים אותי מה הדבר היפה שיש, אנחנו אלופי העולם בלעקוף את הבעיות.

חיים ילין: מה יפה בזה?

חיים ילין: שבמהות אנחנו לא משנים את המוצר אבל אנחנו יודעים לעשות את העקיפות האלה כי ככה גדלנו, זו מן תרבות כזאת.

חיים ילין: זה חלק ממה שאני חושב אבל אני פה באמת רוצה שתתייחס גם למה שנאמר פה כי אם כך אז אנחנו כבר היום צריכים להתחיל את הדיונים בביומטרי אם צריך מאגר ואם לא לא בצורה פוליטית, אני עוד פעם אומר, אלא בצורה מדעית.

אורי מקלב: תודה על הדברים.

אורי מקלב: השעון רץ, אנחנו באמת נצלול לעניין שלנו.

אורי מקלב: מרחב הסייבר הוא נושא שאנחנו דנים בו ועוסקים בו, הוא רחב מאוד בשביל להגדיר אותו אבל אנחנו היום מדברים בנושאי של הממשלה על כל שלוחותיה ועל כל זרועותיה.

אורי מקלב: וגם אנחנו מדברים על יחידות קצה.

אורי מקלב: אולי השם הוא קצת מטעה, הגנת הסייבר.

אורי מקלב: כדי להגדיר הגנה אתה צריך איזה מרחב מוגדר, איזה מרחב, להגדיר משהו שאתה נמצא ועליו אתה רוצה להגן עליו.

אורי מקלב: אז חלק מהעבודה היא גם עצם ההגדרה של דברים.

אורי מקלב: איך שומרים על נתונים, איך שומרים על כל מה שיש לך, על כל ה-data, על כל מה שיש לך בעניין הזה בשבילך עצמך.

אורי מקלב: אחרי זה יש לך אתה צריך להגן על חומרים שיש לך מאחרים חוץ מהחומרים שלך, של האזרחים, שאתה מקבל, דיברת על התעודות זהות הביומטריות.

אורי מקלב: אנחנו דיברנו על תעודות זהות ביומטריות והתברר לנו בדרך אגב, זה לא כל כך בדרך אגב, ש-2-3 מיליון מבעלי רשיונות נהיגה גם מחזיקים, משרד התחבורה מחזיק מאגר נתונים ביומטריים כאלה ואחרים שגם צריך התייחסות.

אורי מקלב: קיימנו על זה דיון והתייחסו לזה.

אורי מקלב: אין דבר היום שזה לא רק מהדבר הבולט שהוא בתקשורת.

אורי מקלב: במגוון של דברים, במגוון של נושאים ובעצם מדברים על ממשלה שזה הגוף הגדול ביותר, אנחנו לא יכולים לא - - - אנחנו גם יודעים שיש נושאים שהם מתקנים אסטרטגיים או תמ"ק של תשתיות ממוחשבות, קריטיות וחיוניות שאתם קוראים לזה בשפה המקצועית יותר ובכלל בשוק האזרחי, השוק הפרטי כל זה נמצא תחת הפעילות שלכם.

אורי מקלב: אני אתן לכם להוביל איך אתם רוצים להוביל את הדברים.

אורי מקלב: אני לא קבעתי את הסדר, אתם תראו את הסדר ומכאן נוכל לקבל התייחסויות של אחרים ולהרחיב אחרי זה את הדיון.

אורי מקלב: אז בבקשה, מר בוקי כרמלי, ראש הרשות הלאומית להגנת הסייבר.

אורי מקלב: נמצא איתנו גם יאיר פראנק, ראש התקשוב הממשלתי, בבקשה.

<בוקי כרמלי: שלום, צהריים טובים, אדוני היושב ראש, חברי הכנסת ולכל המשתתפות והמשתתפים כאן.

<בוקי כרמלי: קודם כל אני רוצה להודות על ההזדמנות להופיע פעם נוספת בפני הוועדה.

<בוקי כרמלי: ואני אזכיר לחבר הכנסת ילין שגם פעם קודמת נשאלתי שאלה לגבי הביומטרי, אני מבטיח לא לסיים את היום - - -

חיים ילין: אבל הפעם אתה מופיע בחוק, זה ההבדל.

<בוקי כרמלי: לא רק שאני מופיע בחוק אלא החל מהראשון במרץ שזה 14 יום אחורה הופעל צו ראש הממשלה ואנחנו גם אחראים בפועל על המאגר הביומטרי.

<בוקי כרמלי: אני אתייחס לזה בהמשך הדברים, יכול להיות ככל שתרצו להרחיב גם נדון בזה אבל אני מבטיח לא לסיים את היום הזה בלי תשובה לשאלה הקונקרטית שנשאלתי.

<בוקי כרמלי: אני רוצה להתחיל רגע קצת אחורה ברשותכם.

<בוקי כרמלי: אני הופעתי פה ביוני או מאי שנה שעברה ודיברתי קצת על כמה דברים שיאפיינו את הרשות בהסתכלות שלנו.

<בוקי כרמלי: הייתי שמח לנצל את ההזדמנות בכמה דקות לעדכן את הוועדה איפה באמת הרשות הלאומית להגנת הסייבר נכון להיום.

<בוקי כרמלי: אז יש ארבע זרועות שעליהן נשענת הרשות.

<בוקי כרמלי: הזרוע האחת היא הזרוע של הרגולציה.

<בוקי כרמלי: לא ניתן לייצר הגנה בסייבר, ואני עוד אתייחס לשאלתך, אדוני היושב ראש, לגבי על מה מגינים, יש תשובה ברורה ואפילו ניתן לכמת אותה.

<בוקי כרמלי: אבל לא ניתן לעשות את זה בלי לייצר "חינוך" של שוק וזה הרגולציה, זה תפקידה של רגולציה.

<בוקי כרמלי: ככל שתרצו להעמיק בסוגייה הזאת נדבר על זה וגם נדבר על איך עושים רגולציה שהיא רכה.

<בוקי כרמלי: כזאת שעוזרת לשוק, אני קורא לזה רגולציה מאפשרת, ולא פוגעת בו.

<בוקי כרמלי: אנחנו מדברים על רגולציה בתחום המקצועות, בעתיד בשירותים ויתכן שעוד איזורים נוספים שבהם נרצה לבצע רגולציה כדי להעלות את רמת החוסן הלאומית.

<בוקי כרמלי: הזרוע השנייה היא מה שאנחנו קוראים זרוע החוסן או זרוע הנחיה.

<בוקי כרמלי: רוב האנשים מכירים את זה כהנחיה.

<בוקי כרמלי: איך אתה מלמד את השוק להגן על עצמו מפני דברים מסויימים שנוגעים להגנת סייבר כמובן.

<בוקי כרמלי: אני פה אגיד שבמידה רבה ההנחיה היא סוג של הגנה סטטית.

<בוקי כרמלי: זאת אומרת, אתה מלמד את השוק לעשות דברים אבל עוצמתה של הגנה הולכת ופוחתת עם הזמן כי התוקף תוקף ללא הרף, כי הוא קונה את אותם מוצרים שהמגן קונה, כי הוא משתפר ככל שהמגן טוב.

<בוקי כרמלי: ולכן, הגנה כהנחייה איננה מספיקה.

<בוקי כרמלי: אבל הנחייה עצמה מגלמת בתוכה שלושה מרכיבים: הבנה טכנולוגית מעמיקה, הבנה יחד עם הגופים המונחים של ה-business logic, איך עובד הארגון ומה הוא צריך לעשות, והדבר השלישי הוא הדבר המהותי שבעטיו להערכתי יש ערך למדינה, מה שלא הייתי יכול להגיד על גוף אזרחי רגיל, זה איך חושב התוקף מהצד האחר.

<בוקי כרמלי: מדינה יכולה באמצעות כוחותיה להבין את הדבר הזה ולתרגם את זה כמובן לתורת הגנה.

<בוקי כרמלי: אז ככל שתרצו להעמיק בעולם של תורת הגנה ואיך נראית הנחייה גם לכך אנחנו ערוכים ואני מציב את זה על השולחן.

<בוקי כרמלי: זה לא נגמר בזה - - -

יעל כהן-פארן: זה דברים שאפשר להעלות לדיון פתוח?

<בוקי כרמלי: אני מודה לך על ההערה או השאלה.

<בוקי כרמלי: אכן אנחנו זוכרים שהדיון הוא ציבורי ומצולם להבנתי ומוקלט.

<בוקי כרמלי: אנחנו נקפיד לשמור את הדיון בלתי מסווג ועדיין נוכל לענות לפחות לחלק מהשאלות תשובה מפורטת.

אורי מקלב: אנחנו דווקא רוצים לדון בדברים שכן אפשר לדון בהם עד הקצה שאפשר.

אורי מקלב: אנחנו לא נדון למשל, איך אומרים, ההגנה הכי טובה זה התקפה, אנחנו לא מדברים על ההתקפה.

אורי מקלב: אנחנו מדברים האם אלוהים קיים או לא, אני לא יודע, אבל אנחנו יודעים שאנחנו מדברים על הגנה במובן שאפשר עד לשם.

אורי מקלב: מרוב הדברים האלה של מה לדבר אנחנו בסוף לא יודעים.

אורי מקלב: אנחנו צריכים לראות וחלק מהחוכמה גם כן להגדיר על מה אפשר לדבר, זה חלק מהעניין גם כן, במיוחד שאנחנו מתייחסים לגופים אזרחיים שאנחנו רוצים באמת להתייחס, בסופו של דבר, גם לגופים אזרחיים.

<בוקי כרמלי: חלק מצידוק יומה של הרשות זה ביכולת שלנו, אנשים שבאים מכל מיני עולמות תוכן שונים ומשונים, שנוגעים כמובן לסייבר, לתרגם את זה לעולם הבלתי מסווג לטובת הגנת המשק האזרחי.

<בוקי כרמלי: כשדיברתי על הנחייה זה לא רק לתת הוראות.

<בוקי כרמלי: בעולם העסקי יש תן וקח והוא נכון גם כשאתה עובד בעולם האזרחי, גם כשאתה בא בתור ממשלה ורוצה להנחות.

<בוקי כרמלי: וחלק מהתן וקח זה איך אנחנו כגוף בשם המדינה עוזרים לגופים אחרים לחסן את עצמם גם מרצונם.

<בוקי כרמלי: אם אתם זוכרים, במפגש הקודם, אני דיברתי על רשת להפצת מידע מודיעיני - מודיעיני אזרחי ולא מודיעיני במובן הקלאסי שאנחנו מכירים, לגופים שאנחנו איתם רוצים לעבוד.

<בוקי כרמלי: קוראים לרשת הזאת סייבר נט.

<בוקי כרמלי: אני בזמנו דיברתי על זה שהיא תתחיל לעבוד.

<בוקי כרמלי: היא כבר עובדת, היא בהרצת פיילוט.

<בוקי כרמלי: אנחנו מעריכים שבמהלך השנה הזאת של 17' נראה יותר ויותר גופים מתחברים אליה.

<בוקי כרמלי: הם יקבלו מתוכה מידע.

<בוקי כרמלי: מידע שהוא רלוונטי להתקפות שאנחנו עליהן מקבלים מידע משותפים מחו"ל או מסוכנויות מקבילות או מידע שרלוונטי למחקרים שאנחנו עושים או מידע שרלוונטי - - -

חיים ילין: כמו שאנחנו מקבלים היום בוואטסאפ אל תפתח את זה בגלל ש- - -

<בוקי כרמלי: הוואטסאפ זה המקרה הקל - - -

חיים ילין: אבל כל מי שמחובר אליך בקבוצה ש - - -

<בוקי כרמלי: אותה לוגיקה כן.

חיים ילין: ברור שזה שטויות מה שאנחנו אומרים אבל אתה - - -

<בוקי כרמלי: ובכל זאת אני ממליץ לא לפתוח.

<בוקי כרמלי: אז כן, התשובה היא כן.

<בוקי כרמלי: וחוזקה של המערכת הזאת היא גם ביכולת לייצר סקטורים כי המידע לא תמיד רלוונטי לכולם.

<בוקי כרמלי: הוא רלוונטי לסקטור מסוים ולמגזר מסוים.

<בוקי כרמלי: מערכת שנרכשה, פותחה על ידי התעשייה הישראלית, היא בהרצה.

חיים ילין: מתי זה יהיה ?

<בוקי כרמלי: היא כבר רצה.

<בוקי כרמלי: אנחנו בתוך - - -

חיים ילין: מתי אתה יכול להציג אותה פה בוועדה?

<בוקי כרמלי: ברבעון השלישי של שנה זאת.

אורי מקלב: וכמה שתוכל גם להרחיב בכותרות שאתה אומר גם בנושא של לא רק הגנה אלא הגנה מהדלפה.

אורי מקלב: אני מתכוון זה כבר משהו אחר.

אורי מקלב: זה משהו מתוך הדברים הפנימיים, לא רק דברים חיצוניים.

אורי מקלב: אנחנו לא התכוונו אבל אנחנו לא יכולים להתעלם מההדלפה הגדולה של ויקיליקס שאנחנו יודעים שזה, בכל אופן מי שלא יודע נבהל מדבר כזה ואומר, הנה בארזים נפלה שלהבת.

אורי מקלב: כשאנחנו מדברים בדיון הביומטרי וחבריי, חברי הכנסת יעל כהן פארן וחיים ילין יגידו שאנחנו שמנו דגש דווקא לא רק על דברים חיצוניים אלא גם על דברים פנימיים.

אורי מקלב: בסופו של דבר גם יכול לקרות, הרבה מההגנה שזה תורה אחרת אני בטוח שזו הערכות אחרת וזה דברים אחרים מתוך דליפה של חומר.

אורי מקלב: משהו שאנשים שהם מורשים, קרוב למורשים.

אורי מקלב: כל הנושא הזה שאני מניח שהוא גם יהיה אצלך נושא, אני לא אומר שדווקא עכשיו, אבל אנחנו חושבים שזה גם צריך להיות אחד מהנושאים שאנחנו רוצים לדבר עליהם.

חיים ילין: הכשל הוא בדרך כלל ב-low tech בבני אדם ולא ב- - -

אורי מקלב: כך אמרנו אז.

<בוקי כרמלי: אני מסכים ואני באמת מציע לייחד לזה הסתכלות נפרדת מהדיון של היום אבל העולם שלנו שעוסק בהגנה איננו נגמר בטכנולוגיה.

<בוקי כרמלי: הוא עוסק גם באלמנטים הפיזיים שתפקידם להגן וגם - - - (היו"ר יעל כהן-פארן) אז התחלתי להגיד שאני מציע לייחד לזה דיון נפרד אבל אני בהחלט, גם ההסתכלות שלנו על הגנת סייבר איננה נגמרת בטכנולוגיה וברשתות אלא היא עוסקת גם באלמנטים הפיזיים, תפקידם להגן על דברים וגם באלמנטים האנושיים באשר הם ואפשר בהחלט לייחד לזה הסתכלות נפרדת מעבר לדיון היום על הגנת הממשלה.

<בוקי כרמלי: אז שתי זרועות אלה שדיברתי עליהן עכשיו, הנחיה ורגולציה, הן במידה רבה סטטיות.

<בוקי כרמלי: לרשות יש עוד שתי זרועות נוספות שהיא בונה את עצמה בתוכן.

<בוקי כרמלי: הזרוע הנוספת זה הזרוע של להגיב לאירועים.

<בוקי כרמלי: אירוע בשפתנו זאת חדירה.

<בוקי כרמלי: אתה יודע שהצליחו לחדור לארגון.

<בוקי כרמלי: הניסיון מלמד שבדרך כלל אתה יודע את זה אחרי שזה קרה.

<בוקי כרמלי: יש מקרים שמגיע חשד מאוד מבוסס שמבוסס על מידע מאוד מהימן ואז אתה מניח שגם אם אתה עוד לא יודע אתה פועל כאילו אתה כבר יודע שחדרו לך לארגון.

<בוקי כרמלי: לרשות יש מתודלוגיה מאוד סדורה בטבע הדברים את זה לא נוכל לפרט בדיון ציבורי אבל היא כוללת סדרה של פעולות שתכליתן במקורן זה דבר ראשון ללמוד איך עובדת התקיפה, איך היא הצליחה, איך היא חדרה, איזה חולשה היא ניצלה, איך מתפשטת וכן הלאה.

<בוקי כרמלי: שתיים איך לסלק אותה ושלוש איך לחסן את הארגון כלקח מהדבר הזה כדי שהוא לא יוכל לחזור.

<בוקי כרמלי: כי זו לא חוכמה רק לסלק מתקפה אנחנו מתעסקים בעולם טכנולוגי אז שלושת הדברים האלה הם חלק ממתודלוגיה מאוד סדורה, מאוד מסודרת.

<בוקי כרמלי: הרשות מתרגלת את עצמה אחת לרבעון בדברים האלה.

<בוקי כרמלי: התרגולים שלנו, חלקם הם פנימיים שלנו, חלקם עם שותפינו לקהילה, אני עוד אתייחס לשותפים אבל זה חלק מהדברים שנעשו במהלך השנה הזאת, שנת ההקמה.

<בוקי כרמלי: אנחנו מחזיקים בבאר שבע מתקן.

<בוקי כרמלי: הרשות היום נפרסת כרגע בשלושה איזורים ברחבי המדינה, במרכז הארץ בשני אתרים ובבאר שבע בפארק הסייבר.

<בוקי כרמלי: שם נמצא גם מתקן הסרט הלאומי ואני מתכבד להזמין אתכם, חברי הוועדה, לבקר במתקן הסרט הלאומי שלנו.

<בוקי כרמלי: אפשר לראות שם דברים שמשקפים הלכה למעשה את מה שאני מדבר כאן.

<בוקי כרמלי: אגף הסרט שלנו שהוא חלק מהרשות אחראי לטפל גם באירועים.

<בוקי כרמלי: אנחנו מחזיקים שם מרכז, אנחנו עוד לא קוראים לזה call center, אבל בכל מובן שהוא זה call center.

<בוקי כרמלי: מספר טלפון של הסרט, עוד לא הפצנו אותו ועוד לא חשפנו אותו לציבור, למרות שאגב התוכי של אחת מחברות התקשורת עושה לנו עבודה נהדרת, הוא פשוט עושה עבודה מדהימה בשבילנו.

<בוקי כרמלי: אבל מעבר לזה, למרות שעוד לא הפצנו אותו בקהילייה כבר מכירים את המספר הזה ואנחנו מקבלים סדר גודל של 60 פניות בחודש.

<בוקי כרמלי: מגופים, מחברות, מעסקים קטנים שפונים אלינו ואומרים שיש לנו בעיה כזו או אחרת.

<בוקי כרמלי: הרוב המכריע זה לא אירועים אלא בעיות, אבל אנחנו כבר מתחיליםי לייצר את הממשק הזה בין הרשות למשק האזרחי.

<בוקי כרמלי: אז זה לעניין הדבר הזה.

<בוקי כרמלי: דיברתי עד עכשיו על שלוש זרועות, על רגולציה, הנחייה ותגובה לאירועים.

<בוקי כרמלי: הדבר הרביעי והוא מותר ההגנה הסטטית מההגנה החכמה זה בעובדה שאתה לא יכול להשאר סטטי.

<בוקי כרמלי: אם תשאר סטטי ההגנה שלך תאבד מתוקפה, ולכן אתה חייב להיות מאוד מתוחכם בדרך שבה אתה משפר את ההגנה ongoing.

<בוקי כרמלי: אז בעולם הפיזי מכירים את זה.

<בוקי כרמלי: בעולם הפיזי שמים מארבים הרבה מעבר לחומה כדי ללכוד דברים.

<בוקי כרמלי: בעולם הפיזי מכירים את זה שמודיעין עוזר לך לשפר את היכולות שלך.

<בוקי כרמלי: יש לזה מקבילות גם בעולם הסייבר.

<בוקי כרמלי: טכניקות שתפקידן לבלבל את התוקף ולגרום לו להגיע למקום מסוים ששם אתה מחכה לו ושם, כמובן, לא יגרם נזק אלא תלכוד אותו.

<בוקי כרמלי: גם פה מטבע הדברים אני לא מפרט כאן, אבל בטכניקות זה ממש זרוע בפני עצמה בתוך הרשות שפותחה, מגיבה ופועלת לטובת ההגנה.

<בוקי כרמלי: ואני מדגיש לטובת ההגנה.

<בוקי כרמלי: אלה ארבעת הזרועות שהרשות הקימה.

<בוקי כרמלי: כמובן שהיא נשענת על יכולות טכנולוגיות שהיא מפתחת בעצמה או רוכשת בתעשייה.

<בוקי כרמלי: היא נשענת על תהליכים של חקיקה.

<בוקי כרמלי: אתם הזכרתם קודם את החוק להסדרת הביטחון שעבר בקריאה שלישית באוגוסט.

<בוקי כרמלי: אנחנו כרגע בהכנת תזכיר חוק, חוק הסייבר, שאנחנו מחוייבים להגיש אותו בחודשים הקרובים.

<בוקי כרמלי: אני מניח שחלק מהנוכחים פה גם אם עוד לא ראו אז חלקם יראו חלקים ממנו.

<בוקי כרמלי: תפקיד החקיקה הזאת להעניק לנו סמכויות כדי שנוכל לפעול, אני מזכיר לכם משפט שאמרתי בפעם הקודמת, לפעול בידיעה או בהסכמה של הגופים.

<בוקי כרמלי: אנחנו לא סוכנות, אנחנו גוף שפועל אך ורק מעל מסך הרדאר.

<בוקי כרמלי: הסכמה זה אומר שהגוף יודע שהמדינה יחד עם הגוף פועלת לסילוק המתקפה וידיעה זה אומר שהגוף יודע אבל הוא לא רצה ולא יכל ובית המשפט הוא זה שקבע את הדברים האלה.

<בוקי כרמלי: הרשות איננה גוף שיעבוד מתחת למסך הרדאר.

<בוקי כרמלי: זה היה לסקירת הפתיחה.

<בוקי כרמלי: אנחנו באנו היום לדון בנושא של הגנת הממשלה והכנו שורה של התייחסויות, חלק מהן נבנו על סמך מה שראינו בעבודה שהוכנה לקראת הפגישה הזאת.

<בוקי כרמלי: אנחנו נשמח להרחיב.

<בוקי כרמלי: אני מציע לתת רגע לשותפי להגנת הממשלה, לראש התקשוב הממשלתי, יאיר, להמשיך מהנקודה הזאת ואחרי זה אנחנו ניתן לאנשים פה לדבר.

חיים ילין: רק מבקש התייחסות לגבי הביומטרי.

<בוקי כרמלי: אוקיי.

<בוקי כרמלי: אז זה מחוץ לקונטקסט הזה אבל אני בכל זאת לא יכול להשאיר את זה בלי תשובה.

חיים ילין: אני רוצה להבין איך אתם הולכים לעבוד.

חיים ילין: איך שמים אגו בצד ומבינים שיש פתרון אחר שהוא לא מאגר אז אתם מעלים אותו, שזה מוריד את הסיכון, יש חשיבה שהיא מעבר לקופסה הפוליטית.

חיים ילין: אתה יודע, הכל פוליטי פה אצלנו.

<בוקי כרמלי: למזלי לא בסייבר, אבל כן.

חיים ילין: אבל בחוק הפילו עליך תיק שהוא פוליטי, מה לעשות.

<בוקי כרמלי: ככה, ראשית הבוקר אנחנו היינו בוועדת חוץ וביטחון בוועדת המשנה של הסייבר כדי להשיג באמת את ההסתכלות שלנו על הגנת המאגר הביומטרי.

<בוקי כרמלי: אני אגיד שני משפטים כדי שזה יובן.

<בוקי כרמלי: אחד, יש מאגר ביומטרי ויש תהליכים שמובילים לצבירת המידע במאגר הביומטרי.

<בוקי כרמלי: הדיון הציבורי שעוסק במאגר הביומטרי כמקום שבו יצברו את המידע עוסק בשאלה האם המאגר הביומטרי מוגן.

<בוקי כרמלי: אני אגיד את זה בצורה מאוד נחרצת - - -

יעל כהן-פארן: לא רק.

יעל כהן-פארן: הדיון הציבורי הרחב יותר - - - מאוד לשאלה הזאת.

<בוקי כרמלי: אני שמח שאת אומרת את זה כי ההתרשמות שלי מהדיון הציבורי היא חוסר יכולת להבחין בין התהליכים שמובילים אל המאגר והמאגר עצמו.

<בוקי כרמלי: כולם מדברים על המאגר.

<בוקי כרמלי: אני אגיד על המאגר עצמו אמירה מאוד מקצועית, אני גם חתום עליה.

<בוקי כרמלי: אני התבקשתי על ידי ראש הממשלה באזור סוכות שנה שעברה להכין חוות דעת מקצועית לדבר הזה.

<בוקי כרמלי: היא גובשה יחד עם החברים שלנו בשירות הביטחון הכללי ויחד עם הגופים הרלוונטיים במדינת ישראל שיודעים לפעול כשהם נדרשים לכך.

<בוקי כרמלי: וחוות הדעת הזאת היא חד משמעית - המאגר כמאגר הוא מאגר מוגן ברמה מאוד גבוהה, יותר גבוהה מהרבה מאוד מקורות אחרים במדינת ישראל.

<בוקי כרמלי: ויותר מזה, אני אגיד על המאגר עצמו מתקיים כלל שיש בה אין יוצא וזה דבר מאוד מהותי.

<בוקי כרמלי: ואני קורא ושומע את השיח הציבורי, להערכתי השיח הציבורי לא מדייק בהבנת הארכיטקטורה של המערכת.

<בוקי כרמלי: המאגר עצמו כמצבור מידע או יש בה אין יוצא.

<בוקי כרמלי: זה לא אומר שאין בתהליכים אליו הזדמנויות אחרות שעליהם צריך להתגונן.

חיים ילין: על זה דנו.

חיים ילין: כי המשטרה שנמצאת גם פה היא אמרה באיזשהו שלב, לנו אין עניין.

חיים ילין: אבל התקנות שיביאו עכשיו משטרת ישראל לגבי השימוש באותו מאגר מדליקים נורה אדומה מאוד חריפה.

חיים ילין: זאת אומרת שאם עכשיו אין לי תעודות ולוקחים לי טביעת אצבע ברור לחלוטין שיש פה חיבור בין אותו שוטר שנמצא בפטרול או שנמצא על הכביש לבין המאגר.

חיים ילין: לא יכול להיות אחרת.

חיים ילין: ואם יש דבר כזה - - -

<בוקי כרמלי: אני לא אגיב בשם המשטרה.

חיים ילין: לא, אז אני מסביר לך מה היו הדיונים.

חיים ילין: היו הרבה יותר רחבים.

חיים ילין: לכן, אני אומר, אין לי בעיה עם האמירות שאתה אומר אבל צריך גם לדעת להתמודד מול התקנות שיגיעו.

חיים ילין: ואם אתם, עכשיו שאתם הופכים להיות הרגולטור, אם אתם לא תהיו בדיון של התקנות בוועדה המשותפת אז כולנו הפסדנו.

חיים ילין: ואני מנסה לדלג על הפוליטיקה.

חיים ילין: אני באמת שם אותך במקום שיאללה, אוקיי, אם הדיון הלך ימינה או שמאלה זה פחות מדאיג אותי, עכשיו החוק עבר.

חיים ילין: איך אתה מונע מזה שהמידע באמת לא ידלוף ואיך עושים שימוש במידע ובמאגר לא כמשטרים טוטאליטריים, זה אתגר מאוד גדול.

חיים ילין: הוא האתגר של הדמוקרטיה לדעתי.

חיים ילין: אתה יושב שם בפירמידה.

יעל כהן-פארן: ואם להוסיף לזה, אתה התייחסת לאלמנט הטכנולוגי של מוגנות המאגר - - -

<בוקי כרמלי: התקיפתי, לא בהכרח טכנולוגי.

יעל כהן-פארן: אבל תקיפתי וטכנולוגי.

יעל כהן-פארן: אני חושבת שחלק מהדיונים גם היו בוועדה המשותפת ההתייחסות לאלמנט האנושי.

יעל כהן-פארן: שיהיה בכל זאת מספר אנשים, גם אם מצומצם ככל שיהיה שהם בסוף אלה שיש להם את הגישה למאגר ומה קורה שם.

יעל כהן-פארן: ורק ראינו כתבה מזעזעת שהייתה לפני מספר ימים על שוטר שדלה נתונים על נשים מאוד מאוד מוחלשות ולא תקף אותן מינית אבל היה פה ניצול של חולשתן לצורך ענייניו.

יעל כהן-פארן: ולשוטר יש נגישות למאגר של המשטרה של אנשים חלשים.

<בוקי כרמלי: אני, כמובן, שוב, לא מגיב בשם המשטרה, אם המשטרה תרצה היא תגיב ומשרד הביטחון מגיב.

<בוקי כרמלי: אני אגיד רק לגבי המאגר עצמו, שאם הנושא הזה היה באג'נדה גם היינו מבקשים מאנשי המאגר להגיע לכאן.

<בוקי כרמלי: אני אגיד ככה, המאגר עצמו מפורק לשני חלקים.

<בוקי כרמלי: חלק אחד זה חלק של המידע הביומטרי שהוא מידע שהוא מוצפן.

<בוקי כרמלי: לא קוונטי אבל מוצפן.

<בוקי כרמלי: מוצפן חזק.

<בוקי כרמלי: והחלק השני זה החלק שקושר בין הפרמטרים לאנשים והוא בכלל לא נמצא בתוך המאגר הוא נמצא מחוץ לו במקום אחר.

<בוקי כרמלי: כדי לקשור בין הדברים האלה צריך לבצע מהלכים בשני מקומות שונים בשתי תקיפות שונות בלתי תלויות.

<בוקי כרמלי: הנגישות למאגר, למידע הדיגיטלי זה שאנשים קוראים לו המידע הביומטרי היא בידי 11 איש בלבד.

<בוקי כרמלי: והם היחידים שיכולים לגשת למידע הזה ולראות אותו.

<בוקי כרמלי: בשום מצב שהוא אין קישור החוצה טכנולוגי.

<בוקי כרמלי: אין קישור מהמאגר אל העולם החיצון.

<בוקי כרמלי: העסק הזה מנוטר, מפוקח.

<בוקי כרמלי: אני אגיד משהו לעניין תהליכים.

<בוקי כרמלי: אתם בוודאי יודעים שהתקבלה החלטת ממשלה שהממונה על היישומים הביומטרים יהפוך להיות חלק ממערך סייבר.

<בוקי כרמלי: זה כדי לייצר סינרגיה מוחלטת בהסתכלות שלנו בין המגנים לבין תהליכים אחרים שלא בהגנת הסייבר הקלאסית אלא כמו תקנות וכולי.

<בוקי כרמלי: מוגן חזק מאוד.

חיים ילין: כן אבל עדיין זה בהיי טק.

חיים ילין: ככל שאנחנו נתקדם טכנולוגית הפחד שלי שבסוף הפלאפון של דור אחד אי אפשר יהיה לעקוב אחריו, אתה יודע.

<בוקי כרמלי: אני אזכיר לך, חבר הכנסת ילין, מה שאמרתי לך פעם שעברה אתה זוכר?

חיים ילין: כן.

<בוקי כרמלי: אני אוכל לחזור בשביל הפרוטוקול על התשובה ההיא?

חיים ילין: בבקשה.

<בוקי כרמלי: אני אמרתי למי שלא שמע את זה פעם שעברה שגם מטוסים נופלים וגם מכוניות מתנגשות ובכל זאת העולם לא הולך אחורה הוא רק עושה את זה יותר משוכלל.

<בוקי כרמלי: למטוסים היום יש מערכות שלישיות ורביעיות, המכוניות נהיות אוטונומיות ויום אחד הן יהיו מאוד משוכללות.

<בוקי כרמלי: אין לנו ברירה.

<בוקי כרמלי: להגן ולדאוג שמרווחי הזמן בין תקיפה לבין הצלחת תקיפה יהיו מאוד גדולים כדי שהמגנים תמיד יהיו ביתרון עליו.

<בוקי כרמלי: אבל אסור לנו לעשות את הקדמה.

<בוקי כרמלי: זאת אמירה כללית שלא נוגעת דווקא לאמירה פוליטית.

חיים ילין: אני זוכר שגם אמרתי לך שאיינשטיין אמר, היום יום המדע, שאנחנו לא יודעים איך תראה מלחמת העולם השלישית אבל ברביעית נזרוק אבנים.

יעל כהן-פארן: טוב, מר כרמלי, אני אשמח אולי בהמשך הדיון לתת לך עוד זמן לתגובה.

יעל כהן-פארן: אבל אנחנו נמשיך, אלא אם יש לך משהו שלא נאמר, אנחנו נמשיך למר יאיר פראנק, ראש רשות התקשוב הממשלתי.

יעל כהן-פארן: אז אני רק רוצה לשאול אבל אם תוכלו להגדיר לנו, אולי כל מי שיושב בחדר מבין היטב את ההבדלים אבל אני עדיין לא, אז תעשה לנו סדר, תודה, בבקשה.

<יאיר פראנק: אני אעשה את זה.

<יאיר פראנק: קודם כל תודה ואחר צהריים טובים.

<יאיר פראנק: אני חושב שהתמונה הכי טובה לאיך עובדת רשות התקשוב הממשלתי, ועוד רגע אני אגיד כמה מילים על הרשות, והרשות הלאומית להגנה בסייבר איך עובדים ביחד הדוגמה הכי טובה זה שאנחנו יושבים אחד ליד השני.

<יאיר פראנק: רוצה לומר שיש שיתוף פעולה מלא בינינו ולא בליסטראות משני צידי השולחן.

<יאיר פראנק: אני חושב שהדבר הזה הוא הבסיס ליכולת שלנו באמת ואני מסתכל רק על המרחב הממשלתי, עמיתי מסתכל על כל המדינה, או היכולת שלנו בבסיס לעשות את העבודה כמו שצריך.

<יאיר פראנק: שתי מילים על רשות התקשוב הממשלתי.

<יאיר פראנק: רשות התקשוב הממשלתי היא הגוף המנחה של משרדי הממשלה ויחידות הסמך בכל מה שקשור לעולם מערכות המידע פעם אחת ופעם שנייה זה הגוף שמפעיל את האתרים המרכזיים של הממשלה, אתרי האינטרנט של הממשלה, את השירותים של הממשלה שמשרדי הממשלה עושים, מה שנקרא אתר gov.il.

<יאיר פראנק: שדרך אגב עובר כרגע שדרוג ואני מזמין אתכם להסתכל.

<יאיר פראנק: ולגוף יש עוד שתי זרועות ביצועיות.

<יאיר פראנק: אחת זה יהב, זו יחידת ההגנה על הסייבר בממשלה.

<יאיר פראנק: יושב כאן גדעון קונפינו שהוא מנהל היחידה והוא יסביר לפרטים עוד מעט מה היחידה עושה.

<יאיר פראנק: והחלק הנוסף של הרשות - - -

חיים ילין: יש בעיות בקואלציה, הסייבר לא מסוגל לפתור את זה.

חיים ילין: כי בסוף בני אדם זה בני אדם - - -

אורי מקלב: אמרת התרבות, זאת תרבות של ניהול, קואליציה-אופוזיציה, זה תרבות.

אורי מקלב: צריך לדעת להתנהל, צריך לדעת איך להתנהל.

אורי מקלב: אתה קובע ב-13:20 באמצע.

אורי מקלב: עד עכשיו מחכים אין מספיק אנשים אז דוחים את זה ל-14:15, זה תרבות של דברים.

אורי מקלב: זה לא היה קורה, זה לא סתם רק אילוץ.

אורי מקלב: צריך להפנים איך מנהלים דברים.

אורי מקלב: אנחנו לא נעשה מה שהם עושים לנו.

יעל כהן-פארן: בבקשה יאיר.

<יאיר פראנק: החלק הנוסף של רשות התקשוב זה יחידה שעוסקת בכל מה שתלוי בשיפור השירות לאזרח והורדת הנטל הבירוקרטי.

<יאיר פראנק: היא מפרסמת את מדד איכות השירות של הממשלה על הערוצים שלו, גם הערוץ הפרונטלי, גם הערוץ הטלפוני, המדד הזה מפורסם זו השנה השנייה וזה מה שהרשות עושה.

<יאיר פראנק: יהב, היחידה להגנה על הסייבר הוקמה בתוך רשות התקשוב כיוון שאנחנו מבינים היום שאי אפשר יותר לדבר על עולם של פיתוח מערכות דיגיטליות ומערכות מידע ובנפרד לדבר על הגנה.

<יאיר פראנק: אם זה לא הולך שלוב ביחד זה לא יקרה.

<יאיר פראנק: ולכן, מבחינתנו הנושא הזה הופך להיות דרך חיים.

<יאיר פראנק: אנחנו רוצים לראות את מנתח המערכות ואת התכניתן ואת כל אלה שעוסקים בפיתוחים של המערכות הדיגיטליות כאלה שמדברים ומבנים את שפת ההגנה וכבר בתהליך הפיתוח של המערכות וחשיבה של המערכות הם חושבים בצורה הגנתית.

<יאיר פראנק: כי אם נניח, לצורך העניין, נכתב קוד של תוכנה בצורה לא מוגנת יותר קל להשתלט עליו אחר כך ולעשות איתו מה שרוצים - - -

חיים ילין: אבל זה לא האינטרס שלהם שלא יפרצו ויעתיקו?

<יאיר פראנק: השאלה מי זה שלהם.

<יאיר פראנק: אתה מבין - - -

יעל כהן-פארן: בדיוק.

יעל כהן-פארן: השאלה באיזה תוכנות אתה משתמש.

יעל כהן-פארן: בעצם כל gov.il הכל פיתוח in house ממשלתי?

<יאיר פראנק: אנחנו היום לא מפתחים שום דבר לגמרי מ-scratch לבד.

<יאיר פראנק: השנים האלה עברו.

<יאיר פראנק: אנחנו מבוססים על מוצרים של חברות בינלאומיות.

<יאיר פראנק: אנחנו אף פעם לא יכולים לדעת אם בתוך המוצרים האלה אין כל מיני פטנטים, ולכן הנושא של הגנה בא בשכבות.

<יאיר פראנק: קודם כל בוא נפתח את זה נכון ואחר כך נתחיל להגן.

<יאיר פראנק: כמו שעושים הגנת בסיס, הגנת מחנה.

<יאיר פראנק: אחר כך נעשה הגנת מחנה מסביב ואם צריך נעשה עוד הגנה מסביב, זה עובד בשכבות.

<יאיר פראנק: אבל אם הבסיס רעוע, פעם שהצלחתי להכנס לתוך המחנה אני בפנים ואני יכול לעשות מה שאני רוצה ולהשתלט על הקוד שכתבנו.

<יאיר פראנק: ואם למשל יש לנו שרת תשלומים מרכזי של הממשלה, סלק בשנה שעברה 49 מיליארד ₪, אני אשתלט על מספרי כרטיסי אשראי, אני אקח את התנועות האלה ובמקום להעביר את זה לחשבון א' אני אעביר את זה לחשבון ב'.

<יאיר פראנק: לכן כל הדבר הזה בנוי כתפיסת עולם.

<יאיר פראנק: זה משהו שהעולם של מערכות המידע כל כמה שנים עובר איזה גל כזה.

<יאיר פראנק: פעם התעסקנו בזה בנושא של אבטחת האיכות.

<יאיר פראנק: היינו קודם כל מפתחים מערכות ואחר כך בסוף התהליך היינו בודקים את האיכות.

<יאיר פראנק: היום האיכות משולבת מהאיזון.

<יאיר פראנק: גם העולם של הייצור עבד פעם ככה שאיכות בודקים רק בסוף תהליך הייצור.

<יאיר פראנק: היום כל העסק הזה השתנה, ולכן יהב היא חלק אינטגרלי מתוך רשות התקשוב כמי שמנחה את גופי מערכות המידע ונמצאים כאן סביב השולחן מנהלי מערכות המידע של חלק מהמשרדים ויחידות הסמך של הממשלה שראש רשות התקשוב בהנחיות שלו - - - אז אנחנו רואים את הדבר הזה משולב.

<יאיר פראנק: שאלתם מקודם איך אנחנו פועלים ביחד.

<יאיר פראנק: אנחנו פועלים ביחד - - -

יעל כהן-פארן: האם אין כאן כפילות מצד אחד או - - - נשמע שאין כפילות אבל בעצם צריך שהגוף יעבוד בשיתוף פעולה.

<יאיר פראנק: אני אסביר.

<יאיר פראנק: אני מניח שבוקי סקר את זה בעבר איך הרשות בנויה.

<יאיר פראנק: היא עובדת למול מגזרים.

<יאיר פראנק: אחד המגזרים זה המגזר הממשלתי.

<יאיר פראנק: בתוך המגזר הממשלתי שהוא מגזר מאוד גדול עם עשרות גופים וכן הלאה יהב עובדת למול המשרדים כשהיא עובדת עם ההנחיות של רשות הסייבר.

<יאיר פראנק: רשות הסייבר הלאומית מוציאה הנחיות לתפיסת עולם ומדיניות וכן הלאה ותורת ההגנה.

<יאיר פראנק: אנחנו לוקחים את זה לתוך יהב.

<יאיר פראנק: איפה שצריך לעשות התאמות כאלה ואחרות לעולם הממשלתי אנחנו עושים את זה, כמובן בתיאום, מנחים את הגופים ועכשיו צריכים לבקר שהגופים עושים את זה.

<יאיר פראנק: בסוף בסוף בסוף צריך להגיע לטלפון האחרון של עובד המדינה ולמחשב השולחני האחרון של אחרון העובדים בממשלה ולראות שהעסק הזה עובד אז כך שהשרשרת הזאת מתחילה עכשיו, כמובן, להזרים מים בצינורות, כי הרשות קמה לאחרונה, וזה נראה שזה הולך לעבוד לא רע בכלל.

<יאיר פראנק: יתירה מזאת, אם אנחנו עכשיו מדברים על הצד השני של לבדוק שהדברים קורים אז הזכיר בוקי את הנושא של הסרט הלאומי.

<יאיר פראנק: בתוך הסרט הלאומי שרואה ראייה כוללת מדינת ישראל יש לו בפנים מקום שנקרא סו"ק, נעזוב כרגע את כל ראשי התיבות האלה - - -

<בוקי כרמלי: מרכז ניטור.

<יאיר פראנק: מרכז הניטור של הממשלה שיהב מקימה את מרכז הניטור הזה בתוך הסרט הלאומי ופועלת אינטגרלית יחד איתו.

<יאיר פראנק: רוצה לומר, אנחנו משולבים ביחד שלכולנו ברור מה הסדר הנכון של העבודה.

<יאיר פראנק: הנחיות, מדיניות, לרוץ לבצע והנחיות ספציפיות שיהב חושבת שצריכה להנחות.

יעל כהן-פארן: ויהב היא - - -

<יאיר פראנק: יהב היא תחת רשות התקשוב.

<יאיר פראנק: כי רשות התקשוב עובדת, אני אומר עוד פעם, בהנחיות לאגפי מערכות המידע ולממונים בסייבר גם בנושאים אחרים.

<יאיר פראנק: זה איך נכון לפתח ואיזה כלים ואיזה שפה.

<יאיר פראנק: איך נכון לעשות, לאחרונה הוצאנו הנחייה בתחום הגלישה הנאותה.

<יאיר פראנק: איך נכון לגלוש וכן הלאה.

<יאיר פראנק: אני חייב לציין עוד נקודה אחת זה שכחלק מתוך תהליך העבודה יהב מרכזת את הפורום של הממונים במשרדי הממשלה על הגנת הסייבר ודואגת להפריה והעברת מידע בין האנשים האלה ולמידה משותפת.

<יאיר פראנק: גדעון היום חזר מפורום כזה ש- - - כינס.

<יאיר פראנק: ונקודה אחרונה אני רוצה להגיד שכבר כיום רשות התקשוב מגנה על משרדי הממשלה, לא על כולם, אבל על חלק מאוד ניכר ממשרדי הממשלה, מגנה עליהם בצד הגלישה לעולם האינטרנט, הקישור לעולם החיצון.

<יאיר פראנק: משרדי הממשלה מחוברים אלינו ודרכנו לספקי האינטרנט והתווך הזה מוגן.

<יאיר פראנק: ופעם שנייה, הגנה על אתרי הממשלה שמהם אנחנו חוששים שכל מיני פעולות כאלה ואחרות.

<יאיר פראנק: יתר הדברים אני מציע ששני החברים שעושים את העבודה ביום יום הם יפרטו.

יעל כהן-פארן: ואתם אחראים גם על חברות ממשלתיות?

<יאיר פראנק: לא.

<יאיר פראנק: זה לא בסמכות שלנו.

<יאיר פראנק: הסמכות שלנו על פי החלטת ממשלה 2097 משרדי ממשלה, יחידות הסייבר.

יעל כהן-פארן: תודה רבה לך מר פראנק.

יעל כהן-פארן: פרנקו רפאל, ראש אגף בכיר לאסדרה ברשות הלאומית להגנת הסייבר.

<רפאל פרנקו: אחר הצהריים טובים גברתי, אדוני.

<רפאל פרנקו: אני ברשות

<רפאל פרנקו: כם רוצה לעדכן על מספר פעילויות גם לאור הסקירה שרועי כתב שקורות הלכה למעשה בממשלה.

<רפאל פרנקו: חלקן ממש קורות בעצם בימים אלה, חלקן הסתיימו.

<רפאל פרנקו: אני אתן סקירה כפי שאנחנו חשבנו לנכון שיכול לעניין את חברי הוועדה.

<רפאל פרנקו: אני אתחיל ברשותכם במה שאנחנו קוראים כח אדם בממשלה.

<רפאל פרנקו: הדבר הראשון שאנחנו ניגשנו להסתכל על כח האדם בממשלה שעובד בעולם הגנת הסייבר בממשלה.

<רפאל פרנקו: חשוב לומר שחלק גדול ממרבית העובדים הם נותני שירות למעשה, הם לא עובדי מדינה, הם נותנים שירות בתחום הגנת הסייבר לממשל.

<רפאל פרנקו: הלכנו לתהליך של בכלל לבחון את איכות השירות במגזר הממשלתי אבל בכלל איכות כח האדם בסייבר במדינת ישראל.

<רפאל פרנקו: בשלב הראשון אני יכול לומר שהפעלנו את מכון גרטנר לשאלה מהסוג הזה באמת קיבלנו פער אמיתי גם בכמות וגם באיכות של עובדי כח האדם בעולם הגנת הסייבר.

<רפאל פרנקו: בתהליך הזה אנחנו נכנסנו למה שקוראים תהליך הסמכה.

<רפאל פרנקו: כמו שאמר ראש הרשות, אמר על רגולציה, תהליך הסמכה.

<רפאל פרנקו: וכבר עכשיו במכרז הנכוני, פאתי 2018, אנחנו למעשה נבקש הסמכה או רמת ידע של כל האנשים שנותנים שירות לממשלה.

<רפאל פרנקו: וככה אנחנו קודם כל מבטיחים את איכות האנשים וכפועל יוצא מזה כמובן את עולם החוסן.

<רפאל פרנקו: הדבר השני שחשוב לומר שביחד גם עם התקשוב ויש פה שילוביות וגם עם מטה הסייבר התקנו אנשי הגנת סייבר בכל משרד ממשלתי.

<רפאל פרנקו: בכל משרד ממשלתי יש פונקציה - - -

יעל כהן-פארן: תקן שלם?

<רפאל פרנקו: כן.

<רפאל פרנקו: איש שזה המשימה שלו.

<רפאל פרנקו: יכול להיות בנוסף לתפקידו.

<רפאל פרנקו: בחלק מהמשרדים בוודאי שלא.

<רפאל פרנקו: בחלק מהמשרדים הקטנים בוודאי שלא, בחלק יותר.

<רפאל פרנקו: מה שחשוב לומר שיש פונקציה כזו שרואה את הגנת הסייבר במשרדי הממשלה.

<רפאל פרנקו: וזה כמובן עבודה יחד עם המטה וכמובן יחד עם יהב התקשוב הממשלתי.

<רפאל פרנקו: אתם תראו שמספר נושאים שאני אסקור, מטבע הדברים אנחנו יש לנו פה שיתופיות מלאה.

<רפאל פרנקו: אחד הנושאים החשובים שאנחנו רוצים לציין אותם בראשון ביוני הקרוב זה נושא של שילוב חרדים בעולם הסייבר.

<רפאל פרנקו: באחד ביוני יחד עם משרד הכלכלה אנחנו פותחים שתי כיתות, בעזרת השם, אחת בבני ברק ואחת בירושלים.

<רפאל פרנקו: בכל כיתה יהיו 20 חרדים.

<רפאל פרנקו: אחד הדברים שעשינו שגם הלימודים יהיו אחר הצהריים כך שלא יפגעו בלימודי הקודש שלהם, ישבנו עם רבנים.

<רפאל פרנקו: ממש התאמנו לאוכלוסייה מענה ייחודי ויותר מזה ראש הרשות התחייב שכאשר הם יסיימו את ההכשרה שלהם רשות הסייבר באמצעות קבלני ה-IT תקלוט לשורותיה חלק מהמסיימים.

<רפאל פרנקו: בתהליך הזה גם תהליך מצד אחד של רגולציה אבל בצד השני הנעת השוק, הכשרה יחד עם משרד הכלכלה ובסוף קליטה.

<רפאל פרנקו: אנחנו מנסים לייצר איזה מכניזם שבסופו של דבר גם משפר את רמת ההגנה, גם מכניס אוכלוסיות חדשות לתוך עולם מתקדם ובכך אנחנו מקווים כבר בראשון ביוני לפתוח את המחזור הראשון, כמו שאמרתי שתי כיתות.

<בוקי כרמלי: אני מבטיח ליושב ראש שזה הרבה יותר מאתגר מלהגן על המאגר הביומטרי.

יעל כהן-פארן: יש לי שאלה.

יעל כהן-פארן: ציינת במיוחד את שתי הכיתות של האוכלוסייה החרדית אבל יש גם הכשרות כלליות לכלל האוכלוסייה או שפה אתה מניח שאין בעיה יחסית לאוכלוסיות אחרות למצוא עובדים?

אורי מקלב: לדלג על חסמים או לקדם - - -

יעל כהן-פארן: אני מבינה.

יעל כהן-פארן: אבל השאלה אם גם עושים הכשרות לכולם.

<רפאל פרנקו: מערך ההכשרה ברשות מוקם בימים אלה.

<רפאל פרנקו: סך הכל הרשות צעירה.

<רפאל פרנקו: מערך ההכשרה רואה את עצמו מכשיר או עושה סוג של העלאת מודעות מהאזרח ברחוב ועד משרדי הממשלה, תשתיות קריטיות, שתיכף אני אגע בנושא הזה, שכמו שציין ראש הרשות, חלקן עברו בראשון במרץ לאחריות הרשות.

<רועי גולדשמידט: זה לא תפקיד המטה, סליחה על השאלה.

<רפאל פרנקו: של מה?

<רועי גולדשמידט: להקים הסדרת שוק.

<רפאל פרנקו: לא.

<רועי גולדשמידט: החלטה 2443: "על המטה להקים יחידה שייעודה להסדיר את שוק הגנת סייבר לרבות אנשי מקצוע, שירותים ומוצרים".

<רפאל פרנקו: זה היה טרום הקמת רשות - - -

<בוקי כרמלי: אני רוצה להסביר שנייה.

<בוקי כרמלי: צריך להבין שבסוף הרשות, זה מתקשר לשאלה אחרת שעלתה ואני ארצה במפגש סיכום שלי ככל שינתנו לי להסביר על האבחנה בין מטה לרשות.

<בוקי כרמלי: צריך לזכור שבסוף הגוף הגדול זה הרשות והגוף שמעסיק את האנשים בפועל זו הרשות.

<בוקי כרמלי: היא עוסקת בהגנה.

<בוקי כרמלי: היא יושבת מול ה-keyboard לצורכי העבודה, ולכן מאוד טבעי שאנחנו, שאנחנו נאבקים במצוקה מאוד גדולה של מצאי אנשים טובים במדינת ישראל להעסיק אותם בהגנה נראה באוכלוסייה הזאת עוד פוטנציאל, ולכן אנחנו גם נראה את עצמנו כמעסיק.

<בוקי כרמלי: אז לכן גם אם ההחלטה אמרה שזה יהיה המטה מאוד טבעי שהרשות תעשה את זה לפחות במגרש שלה.

<רועי גולדשמידט: באותו מועד של החלטת הממשלה על הקמת הרשות היו שתי החלטות ממשלה.

<רועי גולדשמידט: אחת מהן מתייחסת להקמת הרשות והשנייה כוללת גם את ההיבט הזה.

<רועי גולדשמידט: זה לא טרם הקמת הרשות.

<רועי גולדשמידט: זה משקף - - -

יעל כהן-פארן: זה משקף חוסר קוהרנטיות מסוימת.

<רועי גולדשמידט: המורכבות - - -

אורי מקלב: אפשר להוסיף עוד אבל זה לא שזה רק זה.

יעל כהן-פארן: אבל לאיזה מטה זה מתייחס?

יעל כהן-פארן: סליחה, אני לא הבנתי.

יעל כהן-פארן: זה מטה שזה כבר לא קיים.

<רועי גולדשמידט: מערך הסייבר מורכב ממטה הסייבר שנועד להתוות מדיניות כללית בתחומי הסייבר ומרשות הסייבר שתפקידה להגן על מרחב הסייבר הישראלי.

<רועי גולדשמידט: תחת שתי אלה פועל מתוך התקשוב הממשלתי יחידת הגנה לסייבר שהיא יחידת הגנה על הממשלה ויחידות הכוונה מגזריות שאמורות להיות מוקמות בתוך כל רגולטור ואמורות להנחות את השוק בתחומי אחריותו.

<רועי גולדשמידט: אם זה נשמע לכם מורכב זה כנראה בגלל שזה מורכב.

<בוקי כרמלי: לא זה לא מורכב בכלל.

<בוקי כרמלי: אתה מסבך דבר לא מורכב, סליחה.

יעל כהן-פארן: אז תיכף תתייחס.

יעל כהן-פארן: מה היחס בין המטה והרשות, המטה עדיין קיים?

<קריאה: המטה קיים והמטה- - -

<בוקי כרמלי: אני אסביר טוב.

<בוקי כרמלי: רצינו לשמור את זה לסיכום, אני אענה על זה עכשיו.

אורי מקלב: אבל הוא אמר שאת רובם או את כולם יש התחייבות או מטרה לשלב אותם גם בתוך - - -

<בוקי כרמלי: מי זה אותם?

אורי מקלב: אותם בכיתות האלה שלומדים.

יעל כהן-פארן: השאלה התחילה מזה שבכלל - - - מערך ההכשרה.

אורי מקלב: אם אתה מסתכל על זה בשביל גופים אחרים אתה צודק.

אורי מקלב: אם אתה רוצה רק בשביל לשלם לאנשים.

אורי מקלב: אתה מדבר כאן על תוך הממשלה, זה עובדים שהולכים להיות עובדי ממשלה, לכאורה, מי שבכל אופן ודאי יעמוד בקריטריונים.

אורי מקלב: אז לכן הוא רואה את זה כעיבוי של המערכת של המערך שלו.

<בוקי כרמלי: בוודאי, של הרשות.

אורי מקלב: ככה אני הבנתי אותך נכון?

אורי מקלב: הוא ראה את זה כ - - - זה לא עכשיו שהם עומדים עכשיו על משהו ממשלתי שהם רוצים העדפה מתקנת, הוא רוצה בשביל עצמו.

אורי מקלב: אז הוא החליט שיש לו קהל יעד שהוא עכשיו מכשיר אותם שגם יעבדו כנראה במה שהממשלה כבר יש להם.

אורי מקלב: והוא רואה אותם כפוטנציאל בגלל שאלה שעלו כבר הוכיחו הוכחות טובות בשטח.

אורי מקלב: הוא אומר, אני עכשיו כנראה - - - לא קשור למה שצריך מגזרים מיוחדים תעשו.

אורי מקלב: זה כמעט וולנטרי, אבל וולנטרי עם מטרה.

אורי מקלב: זה גם זה וגם זה הינו- - -

יעל כהן-פארן: יצאנו מהשאלה הזאת והבנו שיש פה מורכבות.

יעל כהן-פארן: בואו נמשיך בנושא הזה - - -

אורי מקלב: מזה התחלנו.

אורי מקלב: מורכבות - - - אבל אני בטוח שעם הזמן אנחנו נבין את זה.

<בוקי כרמלי: אין שום מורכבות.

<בוקי כרמלי: זה נורא פשוט.

אורי מקלב: מי שלא מכיר אז זו מורכבות.

<בוקי כרמלי: מי שמסתכל על זה מהסוף להתחלה רואה מורכבות.

<בוקי כרמלי: אבל מי שמסתכל על זה מהתחלה.

יעל כהן-פארן: ניתן היה להציג את זה פה מהתחלה לסוף.

יעל כהן-פארן: כנראה שהייתה איזה חוסר הבנה באמצע אבל בואו, עוד שנייה מר כרמלי.

יעל כהן-פארן: כן - - -

<קריאה: יש לי איזה שאלה לבלבל עוד קצת, אם אפשר.

יעל כהן-פארן: אז תן לרפאל לסיים ואז אנחנו נעבור גם לדוברים אחרים.

יעל כהן-פארן: בבקשה.

<רפאל פרנקו: אני אמשיך, אני רק אענה לך על שאלת ההכשרה.

<רפאל פרנקו: אז כמו שאמרתי הרשות מקימה מערך הכשרה לאומי.

<רפאל פרנקו: ההכשרה הזאת תעסוק מהעלאת מודעות לאזרח ברחוב, איך הוא מתגונן בפני איומי סייבר ועד, כמובן, לממשלה, כמובן באמצעות יהב נענה על הצרכים.

<רפאל פרנקו: בימים אלה - - -

יעל כהן-פארן: גם במגזרים נוספים מן הסתם.

<רפאל פרנקו: כמובן, כמובן.

<רפאל פרנקו: ו- - -

אורי מקלב: רק המינוח שיהיה לנו קל בסעיף ההגדרות.

אורי מקלב: השוק הכללי, השוק הפרטי, יש כאלה - - -

<רפאל פרנקו: אנחנו קוראים לזה המשק, אנחנו קוראים לזה בני אדם ברחוב עד לתשתיות הקריטיות.

אורי מקלב: במילה אחת איך אתה קורא לזה?

<רפאל פרנקו: משק אזרחי.

<רפאל פרנקו: הדבר השני שהייתי רוצה לעדכן, גברתי, זה תורת ההגנה לארגונים.

<רפאל פרנקו: בעצם בימים אלה אנחנו בטיוטה שמופצת ל-200 אנשי מקצוע, כולל כמובן במגזר הממשלתי.

<רפאל פרנקו: התורה למעשה זה המסמך הראשון, הרשמי, הישראלי שאינו מסווג שייצא בחודשים הקרובים לאחר שנבחן על ידי כמעט כל השותפים ועובר עכשיו היוועצות עם 200 אנשי מקצוע ואני חושב שזה יביא בשורה למשק וכמובן לממשלה.

<רפאל פרנקו: הדבר השלישי שבוצע גם בשיתוף פעולה עם יהב זה ללמוד את הממשלה הישראלי על ידי שאלון וניתוח עומק שבו למעשה אנחנו אחרי ניתוח ובירור של 80% מהממשל הישראלי, מתוך כוונה לאתר גם את בעיות השורש וגם את בעיות הרוחב שלשם יוכל לכוון את מאמצי ה- - - .

<רפאל פרנקו: במהלך השנה החולפת, חשוב לנו לציין, כי בסופו של דבר אנחנו מדברים על הממשלה, ולכן אני מתמקד, הופצו כ-12 הנחיות ייחודיות שעוסקות בהגנה על הממשלה הישראלי.

<רפאל פרנקו: עכשיו למה אני אומר שהן ייחודיות?

<רפאל פרנקו: כי רשות הסייבר באמצעות היכולות והשותפים שלה בארץ, קהילת המודיעין ומחוצה לה, הוציאו 12 הנחיות יחד עם יהב שבגינן לא רק לומר יש בעיה גם איך להתחסן בפניה.

<רפאל פרנקו: מבלי שמערכות הממשל תפגענה.

<רפאל פרנקו: ב-1.3 יצאנו בהנחיה משותפת עם יהב לעבור למערכת הפעלה מחודשת.

<רפאל פרנקו: חשוב לומר שמערכת הפעלה מתקדמת windows 10 מכילה בתוכה פונקציות אבטחה.

<רפאל פרנקו: זה מהלך שייקח שנתיים קדימה.

<רפאל פרנקו: מדובר, רק בשביל לסבר את האוזן, ב-70 אלף תחנות קצה בממשלה הישראלי שידרשו לשדרוג והשדרוג הזה יבטיח אבטחה טובה יותר בתחום תחנות הקצה אם אנחנו מדברים - - -

יעל כהן-פארן: למה אתה מתכוון תחנות קצה?

<רפאל פרנקו: המחשב שיש לך על השולחן.

יעל כהן-פארן: אוקיי.

יעל כהן-פארן: ואתה מחייב ?

יעל כהן-פארן: זאת אומרת, היום למשרד ממשלתי יש יכולת להחליט שאין לו כסף ועכשיו הוא מבטל, מדלג על השלב הזה או שהכל חובה עליו עד תאריך מסוים.

אורי מקלב: שאלה טובה.

אורי מקלב: פיקוח.

אורי מקלב: חוץ מהפיקוח הפנימי ש- - -

<רפאל פרנקו: ראשית, ההנחיה פה משולבת ביהב וההנחיה היא הנחיה מחייבת אוקיי.

יעל כהן-פארן: אולי זו באמת שאלה לגדעון ולא אליך.

<רפאל פרנקו: בדיוק.

<רפאל פרנקו: אנחנו חילקנו בינינו את הסקירה.

<רפאל פרנקו: גדעון יש לו עוד המון נושאים שאני מטבע הדברים לא אגע בהם כי למרות שאני מראה שילוביות אני חושב ששם נעשים דברים אחרים, ולכן אנחנו חילקנו.

יעל כהן-פארן: אם אפשר להתקדם לסיום.

<רפאל פרנקו: אנחנו רוצים לתת את כל המענה על הממשל.

אורי מקלב: הרשויות המקומיות לא נחשבות מטעם משרד הפנים נכון?

אורי מקלב: הרשויות המקומיות בכלל לא נמצאות.

<רפאל פרנקו: הרשויות המקומיות - - -

אורי מקלב: למגזר הפנימי אין שום say בעניין של הרשויות המקומיות.

<רפאל פרנקו: לא, אין.

אורי מקלב: לא בהנחייה, לא בשום - - -

יעל כהן-פארן: הן חלק מהמשק.

<רפאל פרנקו: זה מגזר לא ממשלתי.

יעל כהן-פארן: - - - אבל לא ממשלתי.

אורי מקלב: משרד הפנים יש לו משהו - - -

<רפאל פרנקו: אני אגע בעוד דבר אחד שחשוב, ברשותך, אחד - העברת משימת התשתיות הקריטיות שנמצאות במשרדים ממשלתיים.

<רפאל פרנקו: החל מה-1.3 הועברו מספר תשתיות קריטיות שיושבות בממשל מהנחיית שירות הביטחון הכלכלי להנחיית הרשות.

<רפאל פרנקו: וזה אומר ממשל זמין, הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שע"מ, מכ"ס, ממל"ת, רשות האוכלוסין והרשות הביומטרית כמו שעלתה כאן קודם.

<רפאל פרנקו: אנחנו למעשה לקחנו אחריות וזה חלק מהממשל הישראלי - - - קריטיות שהתפקיד שלהן בהגדרה זה שירות חיוני לציבור, ולכן החשיבות שלהם נובעת מבחינתנו.

<רפאל פרנקו: חשוב לומר ככה עוד איזה אמירה - - -

יעל כהן-פארן: רגע זה מתוך דירוג של העברה - - -

<רפאל פרנקו: מתוך העברת המשימה.

יעל כהן-פארן: העברת המשימה אליכם אבל באיזשהו שלב כולם צריכים לעבור אליכם?

<קריאה: כן, עד סוף יוני.

יעל כהן-פארן: אוקיי, זה פשוט בהדרגה.

<רפאל פרנקו: פשוט סקרתי את אלה שכבר בממשל כי אני חושב שהן בעלות משמעות מאוד גדולה למה שאנחנו קוראים שירות חיוני לציבור.

<רפאל פרנקו: דבר אחרון שעלה גם בסקירה, אז ראשית, כמו שנאמר על אגף הסרט שמקיים פעילות בדרום, חשוב לומר שלא ניכנס לפעילות מבצעית אבל כבר היום מנוהלים כ-10 פעילויות מבצעיות, מתוכן ארבע בעלות משמעויות לאומיות וזה גם מראה על התארגנות מבצעית, חלקן גם באזורי הממשל.

<רפאל פרנקו: ואנחנו, מן הסתם, ערוכים גם בהיבט האופרטיבי ולא רק בהיבט ההנחיות ורגולציה.

<רפאל פרנקו: דבר אחרון שעלה גם במסמך של רועי זה נושא של מזכר ההבנות, מזכרי ההבנות בין גופים.

<רפאל פרנקו: חשוב להגיד שבאמת בקשר שבין רשות הסייבר לעמיתינו, מוסד, צבא, משטרה וכמובן, שירות הביטחון הכללי, יש מזכרי הבנות ואנחנו מתחמים ומגדרים ומטייבים ויש קשרי עבודה טובים.

<רפאל פרנקו: חשוב לומר שמה שהחל בשירות הביטחון הכללי, מה שהתחיל ברגל שמאל עבר לפסים מאוד טובים ברגל ימין ואנחנו יודעים לעבוד ביחד, עובדים ביחד, מנהלים פעילויות הנחיה ופעילות מבצעית בצורה משותפת.

<רפאל פרנקו: חשוב לפחות להכיר את זה כי אלה דברים טובים שקורים.

<רפאל פרנקו: בתהליך חתימה למזכר הבנות מול מלמ"ב ורמות, רשות משפט - - - עד כאן העדכון שלי לממשלה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה מר רפאל.

יעל כהן-פארן: ואנחנו נעבור עליך מר גדעון קונפינו מרשות התקשוב הממשלתי, מנהל היחידה להגנת הסייבר הממשלתית.

יעל כהן-פארן: אז הכל על כתפיך.

<גדעון קונפינו: תודה רבה גברתי היושבת ראש, תודה רבה אדוני היושב ראש, חברי הוועדה.

<גדעון קונפינו: אני שמח להיות כאן להציג את היחידה שאני עומד בראשה.

<גדעון קונפינו: היחידה הוקמה כחלק מהחלטת ממשל 2443 מה-15.2.2015.

<גדעון קונפינו: היחידה פועלת בכפיפות לראש רשות התקשוב הממשלתי ומונחה מקצועית על ידי הרשות הלאומית להגנת הסייבר.

<גדעון קונפינו: כמובן היא עובדת בתיאום עם כל הגופים האחרים שעוסקים, הרשות למשפט טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים ושירות ביטחון כדי שהממשל יקבל מענה אחד לכל צרכי אבטחת המידע והגנת הסייבר שלו.

<גדעון קונפינו: כמו שאמר יאיר ולפניו אמר בוקי מתקיים שיתוף פעולה פורה, יום יומי, בכל תחום העבודה של היחידה שלי.

<גדעון קונפינו: הן בפרויקטים משותפים שאנחנו לוקחים סקרי סיכונים בכל משרדי הממשלה, הן בהקמת הסו"ק הממשלתי במתקן בבאר שבע.

<גדעון קונפינו: זה גם איגום משאבי וגם איגום ידע.

<גדעון קונפינו: כלומר, לא להקים שני מרכזים של ניטור, אלא יש מקום אחד במדינה שעושה ניטור גם בממשלה וגם במגזר - - -

יעל כהן-פארן: הם הזמינו אותנו לסיור.

אורי מקלב: אנחנו גם מיוזמתנו רצינו להגיע וסיכמנו כבר על - - - שיהיה ברור.

אורי מקלב: אנחנו נוסעים בפגרה הזאת.

<גדעון קונפינו: נשמח שתבואו לבאר שבע ונארח אתכם שם, מקום מאוד מרשים.

<גדעון קונפינו: בנוסף עבדנו על מיפוי מאגרי על, מאגרים מרכזיים בממשל שצריכים לקבל תשומות נוספות של הגנה וזה לא רק המאגר הביומטרי.

<גדעון קונפינו: מיפינו כ-15 מאגרים שקיימים בממשל כדי לתת להם הגנה אפקטיבית.

<גדעון קונפינו: אנחנו עובדים על פרויקט משותף בשדרה הממשלתית.

<גדעון קונפינו: פרויקט שמשרדי הממשלה יוכלו להעביר מידע בין המשרדים ללא העתקת המאגר בין משרד למשרד.

<גדעון קונפינו: הדבר גם משפר את השירות לציבור בגלל שהנושא שלפעמים המידע לא מועתק ואז מבקשים את האזרח לבוא ושואלים אותו שוב אותן שאלות אפילו שהוא נתן אותן כבר למשרד אחר וגם הנושא הטכולוגי.

<גדעון קונפינו: כלומר להקים שדרה כזאת, שדרת תקשוב שתתן מענה למשרדים הן במרשם האוכלוסין והן במאגרים אחרים שישפרו את העבודה הממשלתית מול הציבור.

<גדעון קונפינו: בנוסף לזה, כמו שדיברנו, אנחנו עובדים על הסדרת מקצועות הסייבר במשרדי הממשלה כדי לתקנן את האנשים הנכונים במשרדים שיעשו את העבודה.

<גדעון קונפינו: תפקידי היחידה.

<גדעון קונפינו: הדבר המרכזי, אחד הדברים החשובים שאני בא זה השיח שיהיה בתוך הממשלה.

<גדעון קונפינו: אני בא היום מפורום שכינסנו במלון יערים.

<גדעון קונפינו: כמובן שהרשות גם נתנו שם הרצאה, גם מנהל הרכש הממשלתי.

<גדעון קונפינו: מעל 80 מנהלי הגנת סייבר ממשלתיים היו בפורום, גם כדי לשמוע את התכניות שלנו וגם כדי להשמיע.

<גדעון קונפינו: הקשר בין האנשים כדי לעשות הגנה נכונה הוא דבר מאוד מרכזי ואנחנו מכנסים את הפורום הזה כארבע פעמים בשנה.

<גדעון קונפינו: כמובן שיש לנו אמצעים גם לא פרונטלים לדבר אבל המפגש הבין אישי הזה תורם להכרה של כל הגורמים בממשלה במקום אחד.

<גדעון קונפינו: בנוסף אנחנו, כמו שאמרתי, עוזרים למשרדי הממשלה למפות את נושאי ההגנה כדי לעשות תכנית עבודה עם סדר עדיפויות.

<גדעון קונפינו: בגלל שחשוב שההגנה תהיה באופן מתודולוגי לפי הסיכום שקיים על אותו נכס.

<גדעון קונפינו: הרי אנחנו לא מגיעים להגנה של 100% אף פעם ואנחנו גם רוצים להשקיע את הכסף במקומות הנכונים.

<גדעון קונפינו: אז הרשות כתבה מתודלוגיה ואנחנו דואגים ליישם את זה במשרדי הממשלה שהגנה תהיה בצורה מוסדרת ומתודולוגית.

<גדעון קונפינו: כלומר ניהול הסיכונים בתחום הסייבר.

<גדעון קונפינו: בנוסף אנחנו כתבנו מדיניות ממשלתית שהמשרדים יכולים להשתמש בה בתור מדיניות ארגונית.

<גדעון קונפינו: כל משרד יש לו טווח עיסוק שונה במקצת, הוא צריך להתאים אותו, אבל אנחנו נותנים לו את הבסיס כדי שהוא יוכל לעשות את זה.

<גדעון קונפינו: אפילו משרד המשפטים שאמרו ששנים נאבקו שם להוציא מדיניות ממשלתית בתחום הגנת הסייבר ואבטחת מידע, כשהם ראו שיש גב ממשלתי כל האנשים במשרד המשפטים בראשות המנכ"לית אישרו את המדיניות שהייתה מונחת בתור טיוטה מספר שנים.

<גדעון קונפינו: כלומר, הבינו שבממשלה היום זה בפוקוס ואי אפשר להגיד שיש כל מיני בעיות, אם משפטיות ואם אחרות, ולא לאשר מדיניות ולא לעשות פעולות.

<גדעון קונפינו: המדיניות אושרה במשרד המשפטים, היא מאושרת במשרדים אחרים בצורה סדורה.

<גדעון קונפינו: בנוסף להנחיה אנחנו גם עושים בקרה.

<גדעון קונפינו: בקרה שהדברים נעשים נכון מבחינת טכנולוגית.

<גדעון קונפינו: בקרה שהתבצעה השנה, למשל, זה על מערכת רישום להגרלות לפרויקט מחיר למשתכן.

<גדעון קונפינו: זה פרויקט מאוד מרכזי במשרד השיכון.

<גדעון קונפינו: הנושא של רישום להגרלות היה צריך להיות שהוא נעשה בצורה מאובטחת.

<גדעון קונפינו: אנחנו עשינו בדירה שהנושא נעשה בתור גוף חיצוני בא לעזור למשרד ולראות שהדברים נעשו כמו שצריך והיו כמה דברים שתוקנו בצורה משותפת יחד עם משרד השיכון.

<גדעון קונפינו: על הסרט, כמו שאמרנו, הסרט והסו"ק הם גוף אחד כדי שיעשו את העבודה הנכונה מול הממשלה ובנוסף אנחנו שומעים את המשרדים על פעילות רוחבית שאפשר לעשות לא ברמת המשרד, אלא ברמת הממשלה.

<גדעון קונפינו: כדי לחסוך, עוד פעם, אם יש פעילות רוחבית בתחום הגנת הסייבר שהיא נכונה לעשות ברמה כלל ממשלתית אנחנו נשתדל לעשות את זה בתור פרויקט מרכזי ולא כל משרד יתמודד ויעשה את זה ואז זה חוסך את הנושא מ-50 פרויקטים קטנים לפרויקט אחד מרכזי.

<גדעון קונפינו: על הסו"ק כבר דיברנו ועל זה שאתם תבואו לבקר בבאר שבע זה גם סיכמנו.

<גדעון קונפינו: נושא התמ"ק שפרנקו העלה.

<גדעון קונפינו: כדי שיהיה סינכרון אנחנו יושבים עם אגף תשתית המידע הקריטית ברשות.

<גדעון קונפינו: אנחנו נפגשים כדי להיות בטוחים וסדורים שמשרדי הממשלה כולם אם הם תשתית מידע קריטית או אחרים מקבלים הנחיות מאוחדות.

<גדעון קונפינו: כלומר את הסינכרון אנחנו עושים ב-back office כדי שלא יקרה מצב, למשל, תיאורטי שמשרד שהוא לא תמ"ק יקבל הנחיה יותר מחמירה מאשר משרד שהוא כן מערכת שהיא כן תמ"ק.

<גדעון קונפינו: יש לנו עבודה סדורה - - -

יעל כהן-פארן: מערכת שהיא מה?

<גדעון קונפינו: תשתית מידע קריטית שמטופלת ישירות על ידי הרשות הלאומית להגנת הסייבר.

<גדעון קונפינו: גם ראש האגף נמצא כאן, אלי גזית, הוא אחראי על כל תשתית המידע הקריטית בכל המשק.

<גדעון קונפינו: חלק מתשתית המידע הקריטית נמצאת גם במשרדי הממשלה.

<גדעון קונפינו: רק לסיים דבריי, מינינו ממונה הגנת סייבר בכל משרדי הממשלה, כינסנו ועדות היגוי בראשות המנכ"ל או איש מטעמו בכל משרדי הממשלה כדי להביא את הנושא הזה לא לרמה הטכנית בלבד, אלא שמנכ"ל המשרד יהיה מודע לנושא ויידע מה נעשה במשרד כדי שיהיה אירוע הוא יוכל לדעת, לא יוכל להגיד שלא הוצגו הנתונים ושהאחריות בכל משרד היא של מנכ"ל המשרד.

<גדעון קונפינו: בנוסף כמו שנכתב - - -

יעל כהן-פארן: אני מצטערת לקטוע, אם אתה יכול להתייחס גם לשאלה שהעליתי קודם בפני מר רפאל, האם למשרדים יש יכולת להחליט שעכשיו זה לא בתכנית שלהם לאבטח, ללכת על זה לשנה הבאה, יש להם לוחות זמנים, מי מכתיב להם אותם, מי מפקח שהם מבצעים את זה.

<גדעון קונפינו: אז אני בדיוק מגיע להנחיות יהב.

<גדעון קונפינו: אני רוצה להגיד שחלק מהחלטת הממשלה הקצינו 8% תקציב התקשוב המשרדי להגנת הסייבר.

<גדעון קונפינו: כלומר, הם יצטרכו להוריד אולי פיצ'ר במערכות המידע כדי לעמוד בנושא ההגנה - - -

אורי מקלב: שאלה אחרת.

אורי מקלב: האם יש משרד היום שלא מתקדם, לא עומד ביעדים בגלל בעיות תקציב גם ביחידות הקצה?

אורי מקלב: זאת השאלה שאנחנו רוצים לדעת כגון מפקח.

אורי מקלב: האם קיימות מגבלות תקציביות במשרדים שאתם צריכים לדעת.

אורי מקלב: אתם יודעים מזה בגלל שלפעמים אתם מדברים בהנחיה כוללת ויש לכם מעקב באמת עד יחידות הקצה איפה זה לא נעשה או לא נעשה מספיק בלוחות זמנים שאתם חשבתם שזה נכון.

<יאיר פראנק: ברשות

<יאיר פראנק: כם אני אענה על זה.

<יאיר פראנק: משרדי הממשלה מציגים לנו את תכניות העבודה השנתיות שלהם מדיי שנה בשנה.

<יאיר פראנק: אנחנו כרגע בשנה השנייה שאנחנו עושים את התהליך הזה.

<יאיר פראנק: כולם עובדים תחת סוגייה של קוצר השמיכה והצורך לקחת את השמיכה ולהזיז אותה ממקום למקום.

<יאיר פראנק: ופועלים לפי סדרי עדיפויות.

<יאיר פראנק: וכמובן שיש משרדים שמתקדמים יותר ויש משרדים שמתקדמים פחות.

<יאיר פראנק: אבל אין משרד שלא עוסק בזה.

<יאיר פראנק: אין משרד שלא מקדם את הדברים.

<יאיר פראנק: אנחנו נכון להיום לא יודעים על מקרים שבהם יש משרדים שהם מוזנחים לחלוטין.

<יאיר פראנק: אנחנו יודעים שיש משרדים שצריכים לצמצם לא מעט פערים והם עובדים יחד עם יהב כדי להתקדם על הדבר הזה כיוון ששנים קודמות דברים לא קרו, אבל בהחלט יש דיפרנציאציה בין המשרדים.

אורי מקלב: אתם מוציאים דו"ח בעניין הזה למשרדים שנוכל לקבל את זה.

אורי מקלב: אנחנו בזה מרגישים שאנחנו יכולים להיות שותפים, אם אנחנו יכולים להוסיף משהו, יש לנו ערך מוסף לוועדה חוץ מכל הדברים, עצם הדברים שנאמר ציבורית, המחוייבות אבל איך אנחנו - - -

יעל כהן-פארן: נכון, זה לראות איך הדברים מתפקדים או לא מתפקדים.

אורי מקלב: אם אני עכשיו - - - שאילתה לשר ואני יודע שבמשרד שלו יש דברים שעדיין לא נעשים אז אנחנו שואלים שאילתה.

אורי מקלב: בשביל זה יש ועדות פה כנסת.

<יאיר פראנק: בסדר, מאה אחוז, אין לנו כרגע דו"ח כזה כתוב.

<יאיר פראנק: אנחנו לא הכנו כרגע דו"ח כזה כתוב ואני - - -

יעל כהן-פארן: אבל יש לכם את כל המידע?

<יאיר פראנק: יש לנו את רובו של המידע.

יעל כהן-פארן: מי נמצא איפה, מי רחוק יותר מהיעד - - -

<יאיר פראנק: יש לנו תמונת מצב - - -

יעל כהן-פארן: ואם אפשר לבקש איזשהו דיווח לוועדה על תמונת המצב?

<יאיר פראנק: אפשר לייצר דיווח כזה לוועדה על תמונת המצב.

<יאיר פראנק: אנחנו לא ערוכים לזה כרגע כמובן - - -

יעל כהן-פארן: לא, ברור, בתוך זמן מסוים, תודה.

<יאיר פראנק: אפשר לייצר דיווח כזה לוועדה.

<יאיר פראנק: אני חייב להגיד עוד פעם.

<יאיר פראנק: אנחנו לא נתקלים במשרד שאומר לנו, תשמע אני השנה לא עושה שום דבר בעניין הגנת הסייבר כי אין לי כסף - - -

יעל כהן-פארן: השאלה היא - - -

<קריאה: אני פשוט מלווה משרדי ממשלה בוועדות אחרות ואני רואה שכולם לכאורה מחוייבים למרות שיש חוק וכן הלאה.

<קריאה: בסוף כשאני מבקש מהם לספק דו"חות לוועדה פתאום אתה רואה חוסרים מפה עד אחר כך.

<יאיר פראנק: אני לא יודע לענות כרגע על מה שאתה אמרת כי אני לא מכיר את הנתונים ש - - -

<קריאה: תקנות הנגישות פשוט מאוד.

<יאיר פראנק: אבל אנחנו לא מדברים על נגישות עכשיו.

<קריאה: אני יודע.

<קריאה: נתתי דוגמה.

יעל כהן-פארן: הוא נתן דוגמה מתקנות הנגישות שהם לא עומדים בזה.

יעל כהן-פארן: בסדר, אנחנו, סליחה אדוני, תודה על ההערה, אבל אנחנו נחזור אליך, בבקשה.

<יאיר פראנק: אני אומר שוב, אנחנו בוודאי כמו שאמרתי קודם, יש פערים, אין משרדים שלא עוסקים בדברים האלה ואני מבקש להדגיש שוב את מה שאמרתי קודם, גם היום לחלק ניכר ממשרדי הממשלה גם ללא יותר מדיי השקעה מצידם יש סוג של הגנה שרשות התקשוב נותנת להם בכל מה שקשור לקישור לעולם החיצוני.

<יאיר פראנק: אבל זה בוודאי לא מספיק.

יעל כהן-פארן: כן.

יעל כהן-פארן: מר גדעון קונפינו, תסיים בבקשה.

<גדעון קונפינו: תודה גברתי.

<גדעון קונפינו: דבר אחרון, ההנחיות שאנחנו מוציאים למשרדי הממשלה אנחנו מוצאים את זה קודם כל בתור טיוטה להתייחסות.

<גדעון קונפינו: הייתה שאלה אם ה- - - מבצעים את זה.

<גדעון קונפינו: ההנחיות כמו שפראנקו אמר הן הנחיות מחייבות אבל אנחנו לא מוציאים את זה כמו תורה מסיני, אנחנו שולחים את זה בתור טיוטה והתייחסות לכל הגופים המונחים, אנחנו מקבלים את התשובות שלהם, את יכולות האיסוף, אנחנו נותנים לוחות זמנים שמשרדים יכולים לעמוד בהם כדי שהדברים יתבצעו.

<גדעון קונפינו: זה לא כדי להגיד הנחיה וקיימת אנחנו גם שומעים את השטח, מה קורה בו.

<גדעון קונפינו: אנחנו גם מתקנים דברים, מוציאים גרסאות מתוקנות להנחייה.

<גדעון קונפינו: למשל הנחיה על הגנה על מכשירים ניידים, יצא כבר תיקון שביעי או שמיני, על כל מיני שינויים טכנולוגיים שקרו כתוצאה מזה ששמענו מהשטח על שינויים שצריכים להתבצע בהנחייה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: ואנחנו עוברים אלייך גברתי, גברת ז'קלין בן בסט, ממטה הסייבר הלאומי ואולי תתני לנו רק במילה, כי הדברים עלו קודם את הקשר בין הרשות והמטה.

יעל כהן-פארן: כי אני מבולבלת.

<בוקי כרמלי: אני מבקש שזה יבוא ממני ואני - - -

יעל כהן-פארן: אתה מבקש גם להגיד , בסדר, אבל אני גם יכולה לבקש ממנה כי זאת רשות הדיבור שלה אז רק בקצרה כדי שנבין מה תפקיד המטה בתוך הסיפור הזה, בבקשה.

<ז'קלין בן בסט: את התמונה השלמה יציג בוקי ואני רק אומר במספר מילים שהמטה הוקם לפני הרשות ובעצם, בגדול הוא אחראי על מדיניות ועל החלטות ממשלה ודברים שקשורים לבניין הכוח המדינתי בתחום הגנת הסייבר וכל החלק של הרשות בוקי יציג, גם את השלם.

<ז'קלין בן בסט: ואני בחרתי במספר דקות שיש לי להתייחס לשני דברים ותוך כדי אני אנסה לענות על השאלות שעלו כאן ואני חושבת שנכון להבהיר.

<ז'קלין בן בסט: אז תיקון קל - החלטת הממשלה שהיה לי הזכות גם להיות בין הכותבים שלה, אז לגבי שוק הגנת הסייבר כתוב שהשוק, בעצם היחידה היא תהיה בתוך הרשות הלאומית להגנת הסייבר ולא בתוך המטה.

<ז'קלין בן בסט: אז זה תיקון קל לפרוטוקול.

<ז'קלין בן בסט: זה סעיף 1 ג'.

<ז'קלין בן בסט: הדבר השני שאני ארצה לומר, להתייחס לוועדת ההיגוי הממשלתית.

<ז'קלין בן בסט: כמו שהוצג כאן יהב זו היחידה שאחראית על הנחיית המגזר הממשלתי כשמעליה נמצאת הרשות הלאומית להגנת הסייבר שהיא הגוף שמנחה את יהב.

<ז'קלין בן בסט: מצאנו לנכון בכתיבת ההחלטה שנכון למסד מנגנון שמסתכל בהסתכלות כוללת על כל התהליכים וכל הפעילות של משרדי הממשלה.

<ז'קלין בן בסט: כמו שכולנו בוודאי יודעים שהחלטות הממשלה לא כולן מתקיימות ומתבצעות כלשונן, ולכן בכתיבת ההחלטה נתנו את הדעת על כך ויצרנו מנגנון שמתכנס אחת למספר חודשים שמסתכל בהסתכלות כוללת על מימוש ההחלטה בהיבט הזה, על הובלה ממשלתית ועל ביצוע של כל התהליכים הללו.

<ז'קלין בן בסט: כפי שהוגדר בוועדת ההיגוי בתפקידים שלה: תפעל לקידום רמת ההגנה במשרדי הממשלה, תפקח על הפעילות השוטפת המבוצעת בתוך הממשלה בתחומים הללו.

<ז'קלין בן בסט: בעיקר הוועדה מתעסקת בהיבטים רוחביים.

<ז'קלין בן בסט: למשל, איך נכון להגדיר את אנשי המקצוע בתחום הגנת הסייבר.

<ז'קלין בן בסט: במטה הסייבר הלאומי נכתבה מדיניות בתחום אנשי המקצוע ואיך נכון להסדיר את כל העיסוק הזה ברמה המדינתית.

<ז'קלין בן בסט: נעשה zoom in מה נכון שיהיה במשרדי הממשלה.

<ז'קלין בן בסט: אז הפעילות הזאת התקיימה בתוך ועדת ההיגוי הממשלתית שהתכנסה והגדירה אילו אנשי מקצוע נדרשים בתוך הממשלה כדי לייצר הסתכלות כולל.

<ז'קלין בן בסט: הפעילות הזאת נעשית בתיאום ובשיתוף עם הרשות הלאומית להגנת הסייבר ועם יהב כגורם שהוא אחראי על ההנחיה.

<ז'קלין בן בסט: התבצע מיפוי של 50 יחידות בתוך המגזר הממשלתי לבדוק מי עוסק בתחום הגנת הסייבר הלכה למעשה בתוך המגזר הממשלתי ויצא דו"ח.

<ז'קלין בן בסט: הפעילות של המטה בהיבט של בניין הכוח מול הנציבות ומול מנהל הרכש שהגדרנו את אנשי המקצוע והמקצועות.

<ז'קלין בן בסט: מכאן הרשות לוקחת את המשימה הזאת ומממשת אותה הלכה למעשה.

<ז'קלין בן בסט: פעילות רוחבית נוספת נעשתה בתחום הרכש.

<ז'קלין בן בסט: כשנכנסנו לתהליך אמרנו, לא יכול להיות שכל משרד ממשלתי כשירצה לרכוש מוצר הגנה או שירות בתחום ההגנה שכל אחד יעשה את הדברים לגופו.

<ז'קלין בן בסט: הסתכלנו בראייה רוחבית כוללת מול מנהל הרכש כדי להגדיר ולמפות את הצרכים הרלוונטיים לכל משרדי הממשלה.

<ז'קלין בן בסט: כלומר, לייצר כמה שיותר מנגנונים רוחביים ולא שכל משרד יגדיר מה עבורו ואיזה מוצר ירכוש.

<ז'קלין בן בסט: אלה בעצם מנגנונים שהם רוחביים בראייה כוללת כדי לתת מענה כולל.

<ז'קלין בן בסט: הוועדה הזו מתכנסת אחת לשלושה ארבע חודשים.

<ז'קלין בן בסט: מי שחבר בה הם כל הממונים של הגנת הסייבר במשרדי הממשלה ויש לנו היום, אפשר להגיד שכל המשרדים ויחידות הסמך יש להם ממונה הגנת הסייבר כי אם אמרנו לפקח אז לוודא שיש ממונים, שיש תקצוב לתחום הגנת הסייבר שעומד על 8%, שיש ועדת היגוי משרדית.

<ז'קלין בן בסט: בעצם מהמקום הזה של ממשלה מסתכלת על הכל.

<ז'קלין בן בסט: ולשאלתכם, האם יש דיווח, אנחנו הוצאנו כי ועדת ההיגוי הממשלתית נדרשה להוציא דיווח לממשלה על עמידת משרדי הממשלה בכל המטלות.

<ז'קלין בן בסט: בינואר האחרון, הדיווח נמצא כאן לפניי אם זה מעניין אתכם, הוצאנו דיווח לממשלה על כל התהליך הזה כדי שמקבלי ההחלטות למעלה ידעו מה קורה אצלם במשרדים והדיווח הזה אנחנו - - - אחת לשנה.

יעל כהן-פארן: איפה כל אחד עומד?

<ז'קלין בן בסט: כולם, אני יכולה להגיד אחרי שנתיים, כל המשרדים בשפה שלנו הם על המסילה.

<ז'קלין בן בסט: כלומר, כולם בתוך התהליך, כל אחד ברמה כזו או אחרת אבל נוכל להגיד מהמקום הזה שבוועדת ההיגוי הממשלתית כל הנושא הזה עולה ומתקיימת בקרה שוטפת.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: יש לי רק שאלה.

יעל כהן-פארן: ציינת את העניין של יציאה לרכש משותף.

יעל כהן-פארן: האם אין מצב, בעצם את אומרת, רוב הדברים, וגם אמר את זה לפנייך נראה לי מר כרמלי וגם מר פראנק, רוב הדברים הם רכש חיצוני, הם מוצרים שנקנים לטובת - - - אתם בונים את זה בסוף כאיזשהי חבילה.

יעל כהן-פארן: האם אין בכלל חשש דווקא מהרכש החיצוני הזה, מכך שמדובר בחברות גלובאליות, יכולים להכנס בתוכם בעלי אינטרסים זרים ואנחנו מדברים פה בסך הכל על הגנת מדינת ישראל.

יעל כהן-פארן: אז אם מישהו מכם רוצה להתייחס והאם זה עלה החששות האלה.

יעל כהן-פארן: אני מניחה שהם עלו.

יעל כהן-פארן: והאם בחנתם את האפשרות בכלל לייצר את זה בעצמנו, אתם יודעים, אנחנו יש לנו כוחות.

<ז'קלין בן בסט: התשובה היא כן אבל פרנקו אם תרצה לפרט.

<רפאל פרנקו: אז ראשית אחד ממה שאנחנו קוראים דפאו"ת, דרכי פעולה אפשריות של היריב לתקיפה זה מה שנקרא לתקוף סדרה של מוצרים או סדרה של גישות שהן בעלות מכנה משותף גבוה.

<רפאל פרנקו: ולכן, חלק גדול ממנגנוני ההגנה שאנחנו בונים ככל שאפשר לפרט פה זה מה שאומרים שונות במענה.

<רפאל פרנקו: ככל שהמענה הוא בעל שונות, ככל שהמרחב הוא לא דומה אלא הוא שונה.

<רפאל פרנקו: ליריב שרוצה להיות רובסטי ולהכין תכנית חומש מאוד מאוד קשה להתמודד תחת הנושא הזה.

<רפאל פרנקו: וחלק מתפיסת ההגנה, אחת מהרגליים זה איך מייצרים שונות במרחב הישראלי, איך מייצרים שונות ברכש של מוצרים למשל למגזר כמו המגזר הממשלתי.

<רפאל פרנקו: איך מייצרים פיקוח על תהליך הרכש, תהליך שקורה אגב הנחיית מנהל הרכש בהקשר הזה.

<רפאל פרנקו: איך מוודאים שלכל מכרז נכנס מה שאנחנו קוראים בשפה הראשונית מסמך ביטחון שמאפשר תהליכי רכש, ייצור ופיתוח מאובטחים.

<רפאל פרנקו: וכל התהליך הזה מקצה לקצה בא לידי ביטוי תחת מה שאנחנו קוראים החל מהנחיות דרך, מה שנקרא, מה נכון לקנות וטכנולוגיה עד כדי אפילו שבחלק מהמקומות אנחנו ממש נכנסים לקרביים של תהליך הרכש לתהליך המוצר ואפילו עד רמת ה-design שלו.

יעל כהן-פארן: אוקיי, אבל עדיין, כל זה מסתמך על רכש מחברה פרטית חיצונית ולא על בנייה עצמית.

יעל כהן-פארן: האם זה בכלל נשקל, בבקשה.

<יאיר פראנק: אני אתייחס לזה ברשותך.

<יאיר פראנק: ראשית צריך להבין שכשאנחנו קונים מוצרים להגנה בסייבר, כשאנחנו קונים מוצרים בכלל בתחום התוכנה, ואני מסכים עם מה שאמרת - - -

יעל כהן-פארן: זה גם תוכנה ולפעמים זה גם חומרה.

<יאיר פראנק: נכון.

<יאיר פראנק: מה שאמרתי קודם, שאנחנו בסיכומו של דבר רואים את זה כדרך חיים וכמשהו משולב אנחנו קונים מוצרים שמושקעים בהם בפיתוח שלהם מאות רבות של שנות אדם שזה מגיע למאות מיליונים של שקלים.

<יאיר פראנק: זה לא משהו שאנחנו יכולים להגיד שאנחנו מפתחים את זה.

<יאיר פראנק: יחד עם זה, בלי להרחיב יותר מדיי, מי שצריך לפתח מפתח.

<יאיר פראנק: זה נשים בצד.

<יאיר פראנק: כשאנחנו מדברים על הממשלה כממשלה ולא על החלקים המסווגים מאוד שלה אז כמו שנאמר פה אנחנו נוקטים בכמה וריאציות.

<יאיר פראנק: אחד זה שונות.

<יאיר פראנק: שתיים - דיברנו על שכבות, אנחנו מערבבים מוצרים, אנחנו עושים שכבות מסוימות וגם אז כל אחת מהמערכות האלה וכל אחד משלבי ההגנה האלה עומדים תחת מיסוי אינסופי.

<יאיר פראנק: אנחנו מנסים את עצמנו.

<יאיר פראנק: אנחנו קוראים לזה מבחני חדירה.

<יאיר פראנק: אנחנו רוצים לראות אם אנחנו מצליחים.

<יאיר פראנק: אנחנו לוקחים את טובי אנשינו שהם בסוף בסוף דמויי אותם האקרים או דמויי אותם אלה שירצו לפרוץ אלינו ולבדוק האם זה באמת נכון שהמסלולים שבנינו שהם לא קו ישר, שהם עקומים, שפה יש חסימה ושם יש חסימה וכן הלאה הם עובדים.

<יאיר פראנק: זה תיאורטי, סליחה שאני אומר את זה, לחשוב שאנחנו מסוגלים לפתח את כל הפלטפורמות האלה, זה חברות ענק עם השקעות אדירות.

<יאיר פראנק: ראי מקרה מובילאיי.

<יאיר פראנק: לא סתם משלמים שם 15 מיליארד דולר.

יעל כהן-פארן: הם יושבים אצלנו דווקא, זאת גאווה ישראלית.

<יאיר פראנק: נכון, נכון.

<יאיר פראנק: אז חברה כמו oracle היא שווה 300 מיליארד, אנחנו לא יכולים לעמוד בזה.

יעל כהן-פארן: אני מבינה.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: תראו, אני חייבת להודות שהדיון היה אמור להסתיים בשתיים וחצי ואנחנו נאריך אותו בעשר דקות נוספות כי אני חייבת לצאת לישיבת סיעה שלי.

יעל כהן-פארן: אני מתנצלת מאוד, היו מעט דוברים, התנצלותי מראש בפני כל מי שהגיע עד כאן ולא יקבל את רשות הדיבור, אבל אני רואה את זה ואני חושבת שגם הוועדה ויושב ראש הקבוע של הוועדה כדיון ראשון מסדרה של דיונים שאנחנו פותחים את הנושא.

יעל כהן-פארן: נשמח לקבל גם מהיושבים כאן וגם מהאחרים הצעות למיקוד הדיון ולנושאים ספציפיים שגם הוועדה יכולה לקדם בהם נושאים שונים.

יעל כהן-פארן: אני אשמח לתת את רשות הדיבור ללשכת עורכי הדיון, יושב ראש ועדת הגנת הפרטיות, עורך דין דן חי, בבקשה.

<דן חי: רציתי משהו קצר.

<דן חי: אנחנו יודעים שאנחנו מדברים על מידע שנמצא במערכות מחשב ושאנחנו ממפים מידע כזה אני חושב שרוב המידע או מידע אקוטי הוא מידע אישי, רגיש, ולכן זה אמנם הוזכר ככה באמרת אגב, אבל פועלת כבר מאז 2006 הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע במשרד המשפטים שהיא אחראית על אכיפה, רגולציה של תחום המידע האישי.

<דן חי: הנושא הזה הוא עכשיו רלוונטי על שולחן הכנסת כי ממש עומד בפתחנו אישור תקנות אבטחת מידע חדשות שוועדת חוקה אמורה להצביע עליהן בשבוע הבא.

<דן חי: מכל הרשויות והרגולטורים שדיברו איך היחסי גומלין הולכים להיות בין רשות הסייבר הלאומית לבין הרשות למשפט, טכנולוגיה ומידע שהיא אמונה על אכיפת המידע האישי.

<דן חי: רק בהערה, אני חושב שחשוב שיהיה שומר סף של פרטיות.

<דן חי: חשוב כן להעצים אותה ולתת לה תפקיד חשוב כי כשאתה מסתכל על הגנה כוללת צריך שיהיה שם מישהו שיגיד איפה הפרטיות בפאזל הזה או במשחק הזה וכן יהיה אדם בעל תפקיד.

<דן חי: רציתי לשמוע איך הולכים להיות יחסי הגומלין בין רמות לרשות הסייבר הלאומית.

יעל כהן-פארן: אוקיי.

יעל כהן-פארן: יש כאן נציג של רמות?

<בוקי כרמלי: לא, אבל נוכל להתייחס לשאלה - - -

יעל כהן-פארן: בוקי יתייחס אבל אני אשמח גם אם יש לכם משהו להוסיף לדיון אז בבקשה.

יעל כהן-פארן: כן, בבקשה.

<בוקי כרמלי: הייתי שמח לתת את התשובה המדוייקת אבל אני אגיד את העקרונה.

<דן חי: תיארתי לעצמי שזו לא תשובה פשוטה.

<בוקי כרמלי: לא, אבל יש כמה עקרונות מנחים.

<בוקי כרמלי: כשאתה מגן על מידע דיגיטלי אתה קודם כל מגן עליו מפני הנגישות אליו.

<בוקי כרמלי: זה נכון שאחרי שנגרם הנזק השאלה הבאה שעוקבת אחרי הנזק היא האם זה נזק שנגרם במישור הפרטיות או נזק במישורים אחרים.

<בוקי כרמלי: יש עוד מישורים בעולם שאנחנו עוסקים בו.

<בוקי כרמלי: לכן, המגן, בגדול, כשהוא עוסק בהגנה הוא איננו עוסק בשאלה אם זה בא מטעמים פרטיים או מטעמים כאלה ואחרים, הוא עוסק בהגנה, נקודה.

<בוקי כרמלי: שלא תהיה גישה בלתי מורשית, שלא יוכלו לשבש, integeity וכו'.

<בוקי כרמלי: כל הסוגיות שנוגעות להגנה על מידע.

<בוקי כרמלי: יחד עם זה, מאחר ואנחנו חיים בתוך מדינה שבה יש הרבה מאוד מהלכים ותהליכים, מתקיים כיום שיח בין רמות לבין הרשות הלאומית להגנת הסייבר שתכליתו זה לייצר סוג של MOU, אני לא מוצא מילה יותר טובה ברגע זה, שמסדיר את הסיטואציה בין מי שאחראי לאבטחת הפרטיות, שמקרה הסייבר הוא רק מקרה פרטי של אבטחת הפרטיות, צריך לזכור, לפרטיות יש הרבה מאוד היבטים שאינם בסייבר ולא במקרה שלנו, לבין החובה שלנו להגן על עולם המידע הדיגיטלי.

<בוקי כרמלי: אם תרצו, אפשר אולי עוד משפט או שניים לגבי ה-MOU עצמו שמתגבש בימים אלה.

<בוקי כרמלי: מזכר הבנות, סליחה, לפרוטוקול.

יעל כהן-פארן: כן, ממש בקצרה בבקשה.

<יאיר פראנק: אני מטעם הרשות מנהל את השיח מול רמות בהקשר של מזכר הבנות וכאן באמת חשוב לנו לומר כמה דברים.

<יאיר פראנק: אחד, ברמת העקרונות אז אנחנו עם מסמך לאומי להגנה ולתוכו הזמנו את רמות, כמובן, ליצוק את עולם התוכן שלהם מתוך תפיסת עולם אחת שזה יהיה שלם גדול מסך חלקיו.

<יאיר פראנק: והדבר השני שאולי לא פחות חשוב זה מה שנקרא כפל רגולציה.

<יאיר פראנק: כלומר, שלא שתי רשויות במדינה יתנו הנחיות סותרות, אלא הנחיות שהן בעלות אותו ערך ורואות את המכנה המשותף.

<יאיר פראנק: הדבר השני שאנחנו עוסקים בו זה כל הנושא של עולם ניהול האירועים.

<יאיר פראנק: שגם פה אנחנו נשתף מידע ככל שהאירוע יהיה באזור הפרטיות אז אנחנו נסייע לרמות וככל שהאירוע יהיה בעולמות תוכן אחרים כמו בטחוני, כלכלי, חיי אדם וכו' וככל שיש לו נגיעה לעולם הפרטיות רמות יצטרפו אלינו.

<יאיר פראנק: כרגע אנחנו לקראת סיום המזכר ואנחנו בוועדה מסוג אחר נציג אותו גם.

יעל כהן-פארן: תודה.

יעל כהן-פארן: בבקשה רמות.

<אלי קלדרון: שמי אלי קלדרון, אני הממונה על האכיפה המנהלית ברמות.

<אלי קלדרון: קודם כל יש בהחלט שיתוף פעולה.

<אלי קלדרון: השיתוף פעולה הזה נעשה עם המטה ועם הרשות כבר הרבה מאוד זמן.

<אלי קלדרון: צריך להזכיר שרמות היא רגולטור על כל המשק בנושא הפרטיות ואנחנו יש לנו התייחסות עם יהב בנושא של הממשלה ויש לנו, כמובן, את נקודת ההשקה עם הרגולטור בתחום הסייבר וגם עם רגולטורים אחרים.

<אלי קלדרון: התקנות אבטחת מידע שאמורות לעבור הן בהחלט אלמנט מאוד משמעותי מבחינת הגדרת הסמכות שלנו והיכולות שלנו לוודא שהפרטיות נשמרת.

<אלי קלדרון: זה גם ברמה של סייבר, זה גם באלמנטים נוספים כמו דלפים, כמו דברים שקורים בנושא של הרשעות והעובד מבפנים.

<אלי קלדרון: יש, כמובן, ראייה שונה לפעמים ודגשים שונים כשאנחנו מתייחסים לדברים כשיש אירוע מסוים כיוון שלפעמים גופים יותר בטחוניים מתעניינים ביציבות ומניעת פיגוע.

<אלי קלדרון: אצלנו אנחנו מתייחסים לשמירה של המידע האישי של כל אחד ואחת מהאזרחים וכדומה.

<אלי קלדרון: אבל בהחלט נושא של הקטנת היקף הרגולציה הוא גם בראש מעיינינו, וכמובן, מתוך הדגשים שלנו והרצון שלנו להוביל לפעמים תהליכים או לפעמים ללוות אותם.

<אלי קלדרון: זה באמת תלוי באיזה סוג.

<אלי קלדרון: וזה חלק מאותו מזכר הבנות שדיברו עליו שמתגבש כרגע.

יעל כהן-פארן: אוקיי.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.

יעל כהן-פארן: חברים אני מתנצלת אבל אנחנו נצטרך לסיים את הדיון לפחות בשלב הזה.

יעל כהן-פארן: אני כבר יכולה לספר לכם שלא עוד הרבה זמן, רק בעוד שבוע, עומד על סדר היום של הוועדה דיון בנושא הפריצה למאגרי המידע של הרבנות שהיה שם הרבה מאוד מידע פרטי והוא כנראה דלף.

יעל כהן-פארן: זה דיון מהיר שמגיע לוועדה במסגרת הצעה לדיון מהיר של חברי הכנסת.

יעל כהן-פארן: אנחנו בוודאי נמשיך ונדון.

יעל כהן-פארן: תראו, יש כאן כל כך הרבה נושאים.

יעל כהן-פארן: קיבלנו יחד עם הזימון לוועדה מכתב ממשרד הבריאות ומהרי על ההבנה של המשמעויות למערכת הבריאות למשל של פריצת סייבר, של יכולת שליטה במערכות בריאותיות מעבר לאיסוף מידע על אנשים.

יעל כהן-פארן: יש פה כל כך הרבה נושאים.

יעל כהן-פארן: תחנות כוח, חברת החשמל.

יעל כהן-פארן: אין לי ספק, זה אני גם, לא יודעת כמה מכם יודעים, גם תוצאת 8200, אני קצת ככה רואה את הדברים בראייה באמת, אמנם מלפני לא מעט שנים, אבל אני בטוחה שהדברים לא השתנו.

יעל כהן-פארן: כל הראייה צריכה להראות באמת איך אנחנו מגנים גם על הפרטיות היא דבר ללא ספק חשוב, אבל באמת יש פה עניין של הגנה על המערכות החיוניות למדינת ישראל.

יעל כהן-פארן: אז אני מודה לכולכם, אני מתנצלת על קיצור הדיון, ואנחנו ניפגש שוב לא עוד הרבה זמן.

יעל כהן-פארן: תודה רבה.